Stortinget - Møte onsdag den 28. november 2001 kl. 18
President: Kari Lise Holmberg
Dokumenter:
sak nr. 3
Innstilling fra finanskomiteen om skatte-, avgifts- og tollvedtak for 2002, endring av Stortingets skattevedtak for inntektsåret 2001, endring av trygdevedtaket for 2001, rammetilskudd til kommunesektoren mv. for 2002, tilfeldige utgifter og inntekter i statsbudsjettet for 2002 og statsbudsjettets kapitler som gjelder utbytte mv. for 2002
Votering i sak nr. 3
Presidenten: Til denne saken er det satt fram i alt 32 forslag inntatt på sidene 101–138 i instillingen.. Det er
forslagene nr. 1, 6, 10 og 15, fra Hill-Marta Solberg på vegne av Arbeiderpartiet
forslagene nr. 2, 8, 11, 16 og 24–26, fra Siv Jensen på vegne av Fremskrittspartiet
forslagene nr. 22 og 23, fra Siv Jensen på vegne av Fremskrittspartiet og Kystpartiet
forslagene nr. 3, 12, 17 og 27–29, fra Øystein Djupedal på vegne av Sosialistisk Venstreparti
forslag nr. 20, fra Øystein Djupedal på vegne av Sosialistisk Venstreparti, Senterpartiet og Kystpartiet
forslag nr. 21, fra Øystein Djupedal på vegne av Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet
forslag nr. 7, fra Øystein Djupedal på vegne av Sosialistisk Venstreparti og Kystpartiet
forslagene nr. 4, 9, 13, 18 og 30–32, fra Morten Lund på vegne av Senterpartiet og
forslagene nr. 5, 14 og 19, fra Karl-Anton Swensen på vegne av Kystpartiet
Når det gjelder den videre votering, vil presidenten henvise til § 19 i Stortingets forretningsorden. Der går det fram at når det er gjort vedtak om beløpsrammer for de 24 rammeområdene som budsjettet er delt inn i, kan ikke de vedtatte beløp fravikes ved den videre behandling av rammeområdene. Slikt vedtak ble gjort under foregående sak, og av dette følger at en del av de framsatte mindretallsforslag som nå foreligger, ikke vil komme til votering og følgelig vil bortfalle fordi de bygger på andre rammebeløp enn de vedtatte. Det gjelder forslagene nr. 1–19 i den innstillingen som det nå skal voteres over. Forslagene nr. 20–32 er rammeuavhengige, så disse vil det bli votert over.
Presidenten tar da først opp til votering de rammeuavhengige mindretallsforslagene.
Presidenten gjør oppmerksom på at Kystpartiet skal være medforslagsstiller til forslag nr. 30. For øvrig har Kystpartiet varslet støtte til forslagene nr. 31 og 32. Presidenten vil først la votere over disse forslagene. Forslag nr. 30, fra Senterpartiet og Kystpartiet, lyder:
«Stortinget ber Regjeringen fremme forslag i Revidert nasjonalbudsjett 2002 om å fjerne arveavgiften på næringsformue ved generasjonsskifte i ikke-børsnoterte familieeide foretak.»
Forslag nr. 31, fra Senterpartiet, lyder:
«Stortinget ber Regjeringen legge frem sak for Stortinget om å gjøre selskapsskatten kommunal og produksjonsstedsbundet.»
Forslag nr. 32, fra Senterpartiet, lyder:
Votering:Forslag nr. 30 fra Senterpartiet og Kystpartiet, og forslagene nr. 31 og 32, fra Senterpartiet, ble mot 11 stemmer ikke bifalt.«Stortinget ber Regjeringen vurdere et særskilt inntektsfradrag ved ligning av inntekter fra jordbruket og komme tilbake med forslag om dette i forbindelse med Revidert nasjonalbudsjett.»
Presidenten: Det voteres over forslagene nr. 27–29, fra Sosialistisk Venstreparti.
Forslag nr. 27 lyder:
«Stortinget ber Regjeringen foreslå provenynøytrale endringer i avgiftssystemet, med sikte på å fjerne avgifter som ikke har noen rimelig forklaring.»
Forslag nr. 28 lyder:
«Stortinget ber Regjeringen legge frem et forslag til oppheving av de særlige reglene for rederiselskaper i skatteloven §§ 8-10 flg. med virkning fra og med inntektsåret 2001, samt komme med forslag til egnede overgangsregler.»
Forslag nr. 29 lyder:
Votering:Forslagene fra Sosialistisk Venstreparti ble med 140 mot 22 stemmer ikke bifalt.(Voteringsutskrift kl. 21.43.50)«Stortinget ber Regjeringen foreta en samlet gjennomgang av nivået på alkoholavgiftene i forhold til å begrense alkoholforbruket og redusere omfanget av illegal alkoholomsetning. Nivået på forebyggende arbeid og kontrolltiltak må også vurderes i denne sammenhengen. Dette legges fram for Stortinget i forbindelse med Revidert nasjonalbudsjett.»
Presidenten: Det voteres over forslagene nr. 24–26, fra Fremskrittspartiet.
Forslag nr. 24 lyder:
«Stortinget ber Regjeringen komme tilbake til Stortinget med forslag om å avvikle ordningen med miljødifferensiert årsavgift for dieseldrevne kjøretøy.»
Forslag nr. 25 lyder:
«Stortinget ber Regjeringen i forbindelse med Revidert nasjonalbudsjett legge frem forslag om å avvikle ordningen med vektgradert årsavgift basert på to fjæringssystem.»
Forslag nr. 26 lyder:
Votering:Forslagene fra Fremskrittspartiet ble med 137 mot 26 stemmer ikke bifalt.(Voteringsutskrift kl. 21.44.16)«Stortinget ber Regjeringen legge frem en plan for avvikling av grunnavgiften på engangsemballasje for drikkevarer snarest, og senest i stasbudsjettet for 2003.»
Presidenten: Det voteres over forslagene nr. 22 og 23, fra Fremskrittspartiet og Kystpartiet.
Forslag nr. 22 lyder:
«Stortinget ber Regjeringen fremme en plan for avvikling av avgiften på sjokolade- og sukkervarer senest i budsjettet for 2003.»
Forslag nr. 23 lyder:
Votering:Forslagene fra Fremskrittspartiet og Kystpartiet ble med 136 mot 27 stemmer ikke bifalt.(Voteringsutskrift kl. 21.44.45)«Stortinget ber Regjeringen i Revidert nasjonalbudsjett for 2002 legge frem en nedtrappingsplan for avgift på båtmotorer.»
Presidenten: Det vil så bli votert over forslag nr. 21, fra Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet. Forslaget lyder:
Votering:Forslaget fra Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet ble med 130 mot 33 stemmer ikke bifalt.(Voteringsutskrift kl. 21.45.20)«Stortinget ber Regjeringen om å legge fram en gjennomgang av avskrivningssatsene. Formålet skal være å finne fram til satser som baserer seg på en avskrivningstid som reflekterer den faktiske verdiforringelsen.»
Presidenten: Vi skal så votere over forslag nr. 20, fra Sosialistisk Venstreparti, Senterpartiet og Kystpartiet. Forslaget lyder:
Votering:Forslaget fra Sosialistisk Venstreparti, Senterpartiet og Kystpartiet ble med 34 mot 128 stemmer ikke bifalt.(Voteringsutskrift kl. 21.45.44)«1. Stortinget ber Regjeringen om å legge fram Protokoll 3 til EØS-avtalen til behandling i Stortinget.
2. Behandling av forslag til vedtak II bokstav B i vedtak om tollavgifter for budsjetterminen 2002 utsettes til etter at Protokoll 3 til EØS-avtalen har vært gjenstand for behandling i Stortinget.»
Presidenten: Presidenten fikk her ikke votert, så stemmetallene skal være 34 for og 129 mot forslaget – inkludert presidenten!
Det skal så voteres over innstillingens forslag til vedtak, og vi starter med rammeområde 19.
Presidenten gjør oppmerksom på at til det rammeområdet som vi nå skal stemme over, foreligger det mindretallsforslag fra Arbeiderpartiet, Fremskrittspartiet, Sosialistisk Venstreparti, Senterpartiet og Kystpartiet – det er forslagene nr. 1, 2, 3, 4 og 5. Som presidenten har redegjort for, bortfaller disse forslagene i tråd med bestemmelsen i § 19 i Stortingets forretningsorden. Presidenten går ut fra at ingen er i tvil om det.
Komiteen hadde innstillet:A Rammeområde 19 (Rammetilskudd mv. til kommunesektoren)På statsbudsjettet for 2002 bevilges under:
Kap. | Post | Formål: | Kroner | Kroner |
Utgifter | ||||
571 | Rammetilskudd til kommuner (jf. kap.3571) | |||
21 | Kunnskapsutvikling og drift av inntektssystemet | 5 000 000 | ||
60 | Innbyggertilskudd | 32 330 072 000 | ||
62 | Nord-Norge-tilskudd | 1 080 987 000 | ||
63 | Regionaltilskudd | 575 118 000 | ||
64 | Skjønnstilskudd, kan nyttes under kap. 572 post 64 | 3 214 800 000 | ||
65 | Hovedstadstilskudd | 152 609 000 | ||
68 | Forsøk med rammefinansiering av øremerkede tilskudd | 770 114 000 | ||
572 | Rammetilskudd til fylkeskommuner (jf. kap. 3572) | |||
60 | Innbyggertilskudd | 12 494 610 000 | ||
62 | Nord-Norge-tilskudd | 407 656 000 | ||
64 | Skjønnstilskudd, kan nyttes under kap. 571 post 64 | 1 124 900 000 | ||
65 | Hovedstadstilskudd | 69 634 000 | ||
573 | Kompensasjon til fylkeskommuner ved statens overtakelse av ansvaret for spesialisthelsetjenesten | |||
60 | Tilskudd til sletting av gjeld mv. | 15 645 600 000 | ||
61 | Tilskudd til feriepenger/likviditetsstyrking | 2 295 000 000 | ||
62 | Tilskudd til utstyr | 764 000 000 | ||
Totale utgifter | 70 930 100 000 |
Carl I. Hagen (FrP) (fra salen): Til en kort stemmeforklaring!
Presidenten: Carl I. Hagen får ordet til stemmeforklaring.
Carl I. Hagen (FrP): Det er nå etter hvert fire rammeområder til votering, hvor summen må være det som er vedtatt i den foregående sak.
Det er formelt ikke stilt kabinettsspørsmål på disse fire rammer. Vi er uenig i dem, vi er uenig i de summene som er i dem, men det ville vel egentlig være anstaltmakeri hvis jeg skulle forlange et kabinettsspørsmål på hver av disse fire rammene, med nye navneopprop – på tross av at Kristin Halvorsen syntes det var hyggelig å bli mer kjent med en del representanter i form av navneoppropet! Så vi er kommet til at vi på en måte bare vil regne inn disse fire rammene i den kvoten for kabinettsspørsmål som statsministeren tidligere har varslet, slik at det effektivt er stilt fem stykker i kveld.
Vi akter da å stemme for innstillingen til disse rammene, og ser på dette som en del av den foregående sak.
Presidenten: For å slippe flere stemmeforklaringer skal presidenten opplyse at Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti, Senterpartiet og Kystpartiet har varslet at de vil stemme imot.
Votering:Komiteens innstilling bifaltes med 88 mot 75 stemmer.(Voteringsutskrift kl. 21.48.44)Presidenten: Til rammeområde 20 foreligger det mindretallsforslag fra Arbeiderpartiet, fra Sosialistisk Venstreparti og Kystpartiet, fra Fremskrittspartiet og fra Senterpartiet. Det er forslagene nr. 6, 7, 8 og 9, som nå bortfaller.
Komiteen hadde innstillet:B Rammeområde 20 (Tilfeldige utgifter og inntekter)I
På statsbudsjettet for 2002 bevilges under:
Kap. | Post | Formål: | Kroner | Kroner |
Utgifter | ||||
2309 | Tilfeldige utgifter | |||
1 | Driftsutgifter | 7 094 727 000 | ||
Totale utgifter | 7 094 727 000 | |||
Inntekter | ||||
5309 | Tilfeldige inntekter | |||
29 | Ymse | 450 253 000 | ||
Totale inntekter | 450 253 000 |
II
Omdisponering fra kap. 2309 Tilfeldige utgifter
Stortinget samtykker i at Finansdepartementet i 2002 gis fullmakt til å fordele inntil 200 mill. kroner fra kap. 2309 Ymse utgifter post 1 Driftsutgifter, til andre kapitler og poster for å gi frivillige organisasjoner kompensasjon for merkostnadene som følge av merverdiavgiftsreformen.
III
Inntekter ved tildeling av konsesjoner
§ 1
For 2002 kan departementet innhente inntekter ved tildeling av konsesjoner for:
g) Oppdrett av laks og ørret.
h) Riksdekkende reklamefinansiert radio.
§ 2
Inntektene innhentes ved tildeling av konsesjoner. Beløpet skal innbetales til statskassen.
§ 3
Departementet kan gi forskrifter om innbetaling og oppkreving av beløpet.
IV
Innsparingsfullmakt
Stortinget samtykker i at det spares inn 65 mill. kroner på departementenes drifts- og investeringsutgifter. Regjeringen gis fullmakt til å foreta den endelige fordelingen av beløpet. Innsparingen spesifiseres på kapitler og poster, og Stortinget orienteres om fordelingen i forbindelse med Revidert nasjonalbudsjett 2002. Innsparingen tas foreløpig ved å redusere kap. 2309 Tilfeldige utgifter med 65 mill. kroner. Når beløpet er fordelt på kapitler og poster, tilbakeføres 65 mill. kroner til kap. 2309.
Votering:Komiteens innstilling bifaltes med 88 mot 75 stemmer.(Voteringsutskrift kl. 21.49.27)Presidenten: Vi er nå kommet til rammeområde 23, og under dette området skal Stortinget vedta skatte- og avgiftsreglene og inntektene ved disse for det neste året.
Her foreligger det mindretallsforslag fra Arbeiderpartiet, Fremskrittspartiet, Sosialistisk Venstreparti, Senterpartiet og Kystpartiet – det er forsagene nr. 10, 11, 12, 13 og 14. Også disse forslagene faller bort.
Komiteen hadde innstillet:C Rammeområde 23 (Skatter og avgifter)I
På statsbudsjettet for 2002 bevilges under:
Kap. | Post | Formål: | Kroner | Kroner |
Inntekter | ||||
5501 | Skatter på formue og inntekt | |||
70 | Toppskatt m.v. | 20 002 000 000 | ||
72 | Fellesskatt | 105 960 000 000 | ||
5506 | Avgift av arv og gaver | |||
70 | Avgift | 1 430 000 000 | ||
5507 | Skatt og avgift på utvinning av petroleum | |||
71 | Ordinær skatt på formue og inntekt | 38 300 000 000 | ||
72 | Særskatt på oljeinntekter | 63 900 000 000 | ||
73 | Produksjonsavgift | 1 300 000 000 | ||
74 | Arealavgift mv. | 500 000 000 | ||
5508 | Avgift på utslipp av CO2 i petroleumsvirksomhet på kontinentalsokkelen | |||
70 | Avgift | 3 300 000 000 | ||
5511 | Tollinntekter | |||
70 | Toll | 1 770 000 000 | ||
71 | Auksjonsinntekter fra tollkvoter | 19 000 000 | ||
5521 | Merverdiavgift og avgift på investeringer mv. | |||
70 | Avgift | 130 535 000 000 | ||
5526 | Avgift på alkohol | |||
71 | Produktavgift på brennevin, vin m.m. | 4 780 000 000 | ||
72 | Produktavgift på øl | 3 571 000 000 | ||
5527 | Vinmonopolavgiften m.m. | |||
72 | Gebyr på statlige skjenkebevillinger | 400 000 | ||
73 | Vinmonopolavgiften | 31 300 000 | ||
5531 | Avgift på tobakkvarer | |||
70 | Avgift | 7 501 000 000 | ||
5536 | Avgift på motorvogner m.m. | |||
71 | Engangsavgift på motorvogner m.m. | 12 855 000 000 | ||
72 | Årsavgift | 5 356 000 000 | ||
73 | Vektårsavgift | 347 000 000 | ||
75 | Omregistreringsavgift | 1 574 000 000 | ||
76 | Avgift på bensin | 8 772 000 000 | ||
77 | Avgift på mineralolje til framdrift av motorvogn (autodieselavgift) | 3 930 000 000 | ||
5537 | Avgifter på båter mv. | |||
71 | Avgift på båtmotorer | 119 000 000 | ||
5541 | Avgift på elektrisk kraft | |||
70 | Forbruksavgift | 6 206 000 000 | ||
5542 | Avgift på mineralolje mv. | |||
70 | Avgift på mineralolje | 890 000 000 | ||
71 | Avgift på smøreolje | 97 000 000 | ||
5543 | Miljøavgift på mineralske produkter mv. | |||
70 | CO2-avgift | 3 618 000 000 | ||
71 | Svovelavgift | 98 000 000 | ||
5545 | Miljøavgifter i landbruket | |||
71 | Miljøavgift, plantevernmidler | 40 000 000 | ||
5546 | Avgift på sluttbehandling av avfall | |||
70 | Avgift på sluttbehandling av avfall | 470 000 000 | ||
5547 | Avgift på helse- og miljøskadelige kjemikalier | |||
70 | Trikloreten (TRI) | 24 000 000 | ||
71 | Tetrakloreten (PER) | 16 000 000 | ||
5555 | Sjokolade- og sukkervareavgift | |||
70 | Avgift | 835 000 000 | ||
5556 | Avgift på alkoholfrie drikkevarer m.m. | |||
70 | Avgift på alkoholfrie kullsyreholdige drikkevarer | 835 000 000 | ||
5557 | Avgift på sukker | |||
70 | Avgift | 209 000 000 | ||
5558 | Avgift på kullsyrefrie alkoholfrie drikkevarer m.m. | |||
70 | Produktavgift | 35 000 000 | ||
5559 | Avgift på drikkevareemballasje | |||
70 | Grunnavgift på engangsemballasje | 363 000 000 | ||
71 | Miljøavgift på kartong | 14 000 000 | ||
72 | Miljøavgift på plast | 17 000 000 | ||
73 | Miljøavgift på metall | 106 000 000 | ||
74 | Miljøavgift på glass | 51 000 000 | ||
5565 | Dokumentavgift | |||
70 | Avgift | 2 800 000 000 | ||
5571 | Totalisatoravgift | |||
70 | Avgift | 98 000 000 | ||
5577 | Avgift til staten av apotekenes omsetning (jf. kap. 751) | |||
70 | Avgift | 131 300 000 | ||
5578 | Avgift på farmasøytiske spesialpreparater (jf. kap. 750) | |||
70 | Registreringsavgift | 56 600 000 | ||
71 | Kontrollavgift | 42 100 000 | ||
5580 | Avgift på flyging av passasjerer | |||
72 | Avgift | 555 000 000 | ||
5583 | Særskilte avgifter mv. i bruk av frekvenser | |||
70 | Inntekter fra telesektoren | 110 000 000 | ||
5700 | Folketrygdens inntekter | |||
71 | Trygdeavgift | 57 542 000 000 | ||
72 | Arbeidsgiveravgift | 78 629 000 000 | ||
Totale inntekter | 569 740 700 000 |
II
Endring av Stortingets skattevedtak av 28. november 2000 for inntektsåret 2001
§ 3-7 skal lyde:
Skattesatsen for utbetaling fra individuell pensjonsavtale og etter innskuddspensjonsloven til bo, som omhandlet i skatteloven § 5-40 sjette ledd, skal være 45 pst.
III
Endring av Stortingets vedtak av 28. november 2000 om fastsetting av avgifter mv. til folketrygden for 2001
§ 2 bokstav a skal lyde:
Av pensjon, føderåd, livrente som ledd i pensjonsordning i arbeidsforhold, utbetalinger under individuell pensjonsavtale etter skatteloven § 6-47 bokstav c, utbetalinger etter innskuddspensjonsloven og personinntekt for skattyter under 17 år og over 69 år, som nevnt i folketrygdloven § 23-3 annet ledd nr. 1: 3,0 pst.
IV
Stortingets skattevedtak for inntektsåret 2002
Kapittel 1 – Generelt
1-1. Vedtakets anvendelsesområde
Dette vedtaket gjelder forskuddsutskriving og endelig utskriving av skatt på inntekt og formue.
Utskriving av statsskatt skjer for skattyterne etter de satser som følger av dette vedtak.
1-2. Forholdet til skattelovgivningen
Så langt dette vedtak ikke bestemmer noe annet, legges lovgivningen om skatt på formue og inntekt til grunn ved anvendelsen av vedtaket.
1-3. Klasseansettelse
Reglene om klasseansettelse i skatteloven § 15-4 gjelder tilsvarende for skatt etter dette vedtaket.
Personer og boer som ikke har krav på personfradrag, skal settes i skatteklasse 0. Personer som må bo i utlandet på grunn av tjeneste i den norske stat, følger samme regler som personer bosatt i Norge.
1-4. Forskuddsutskriving
Skattyter som nevnt i skattebetalingsloven § 1, jf. § 2, skal betale forskudd på formues- og inntektsskatt til staten for inntektsåret 2002. Ved beregningen og innbetalingen gjelder reglene i dette vedtaket og i skattebetalingsloven.
Det samme gjelder når skatteplikten utelukkende følger av lov om skattlegging av undersjøiske petroleumsforekomster mv., og skattyteren ikke skal svare terminskatt etter samme lov § 7.
Plikten til å betale forskudd på inntektsskatt omfatter også person som ikke har bopel i riket, men som mottar lønn av den norske stat.
Kapittel 2 – Formuesskatt til staten og kommunene
2-1. Formuesskatt til staten - personlig skattyter og dødsbo
Personlig skattyter og dødsbo svarer formuesskatt til staten av den del av skattyterens samlede antatte formue som overstiger 120 000 kroner i klasse 0 og 1 og 150 000 kroner i klasse 2. Skattyter i klasse 1 som får særfradrag i alminnelig inntekt etter skatteloven § 6-80 til § 6-83 henføres til klasse 2 når det gjelder formuesskatt. Det samme gjelder ektefeller som lignes særskilt etter skatteloven § 2-11.
Formuesskatten beregnes etter disse satsene (kroner):
Klasse 0 og 1 | Klasse 2 | |
0,2 pst. av de første | 420 000 | 430 000 |
0,4 pst. av det overskytende beløp |
2-2. Formuesskatt til staten - upersonlig skattyter
Selskaper og innretninger som nevnt i skatteloven § 2-36 annet ledd, og som ikke er fritatt for formuesskatteplikt etter skatteloven kapittel 2, svarer formuesskatt til staten med 0,3 pst. Formue under 10 000 kroner er skattefri.
2-3. Formuesskatt til kommunene
Det svares formuesskatt til kommunen dersom skattyter ikke er fritatt for slik skatteplikt etter skatteloven kapittel 2. Skattyter som har krav på personfradrag etter skatteloven § 15-4 skal ha et fradrag i formuen på 120 000 kroner. Når skattyter er skattepliktig til flere kommuner, gjelder reglene i skatteloven § 6-90 første og tredje ledd tilsvarende for formuen. Satsen for formuesskatten til kommunene må ikke være høyere enn 0,7 pst. og ikke lavere enn 0,4 pst. Høyeste sats gjelder når ikke lavere sats er vedtatt i kommunen.
Kapittel 3 – Inntektsskatt til staten
3-1. Toppskatt
Personlig skattyter skal av personinntekt fastsatt etter skatteloven kapittel 12, svare toppskatt til staten med 13,5 pst. for den delen av inntekten som overstiger 320 000 kroner i klasse 0 og 1 og 342 200 kroner i klasse 2, og med 19,5 pst. for den delen av inntekten som overstiger 830 000 kroner i klasse 0, 1 og 2.
Personlig skattyter i en kommune i Finnmark eller i kommunene Karlsøy, Kvænangen, Kåfjord, Lyngen, Nordreisa, Skjervøy og Storfjord i Troms fylke, skal likevel bare svare toppskatt til staten av inntekt som nevnt i første ledd med 9,5 pst. av hele den delen av inntekten som overstiger 320 000 kroner i klasse 0 og 1 og 342 200 kroner i klasse 2, og med 19,5 pst. for den delen av inntekten som overstiger 830 000 kroner i klasse 0, 1 og 2.
Dersom skattyteren er bosatt i riket bare en del av året, nedsettes beløpene i første og annet ledd forholdsmessig under hensyn til det antall hele eller påbegynte måneder av året han har vært bosatt her. Tilsvarende gjelder for skattyter som ikke er bosatt i riket, men som plikter å svare skatt etter skatteloven § 2-3 første og annet ledd, eller lov om skattlegging av undersjøiske petroleumsforekomster mv.
3-2. Fellesskatt
Enhver som plikter å betale inntektsskatt til kommunen etter skatteloven skal betale fellesskatt til staten. Fellesskatten skal beregnes på samme grunnlag som inntektsskatten til kommunene.
Satsen for fellesskatt skal være:
For personlig skattepliktig og dødsbo i Finnmark og kommunene Karlsøy, Kvænangen, Kåfjord, Lyngen, Nordreisa, Skjervøy og Storfjord i Troms fylke: 10,2 pst.
For personlig skattepliktig og dødsbo ellers: 13,7 pst.
3-3. Skatt til staten for selskaper og innretninger
Selskaper og innretninger som nevnt i skatteloven § 2-36 annet ledd, svarer skatt til staten med 28 pst. av inntekten, fastsatt etter reglene i skatteloven.
3-4. Skatt på grunnrenteinntekt i kraftforetak
Av grunnrenteinntekt i vannkraftverk fastsatt i medhold av skatteloven § 18-3 svares grunnrenteskatt med 27 pst.
3-5. Skatt til staten for person bosatt og selskap hjemmehørende i utlandet
Skattyter som nevnt i skatteloven § 2-3 første ledd bokstav h, skal i tillegg til å svare skatt etter bestemmelsene foran i dette vedtaket svare skatt til staten med 28 pst. av inntekten. De regler som ellers gjelder ved beregning av inntektsskatt til kommunen gis tilsvarende anvendelse.
Person som ikke har bopel i riket, men som mottar lønn av den norske stat, skal av denne inntekt svare fellesskatt til staten etter satsen for personlig skattyter og dødsbo i dette vedtaket § 3-2 annet ledd annet strekpunkt, samt toppskatt som nevnt i § 3-1 første ledd. Bestemmelsene i skatteloven § 16-20 til § 16-28 gjelder tilsvarende for skattytere som nevnt i dette ledd.
Person som ikke har bopel i riket og som er aksjonær i aksjeselskap eller allmennaksjeselskap skattepliktig etter skatteloven § 2-2 første ledd eller § 2-3 første ledd, og som innen riket eller på områder nevnt i lov om skattlegging av undersjøiske petroleumsforekomster mv. § 1, deltar aktivt i driften av selskapet, skal svare toppskatt som nevnt i dette vedtaket § 3-1 første ledd av personinntekt fastsatt av selskapets inntekt etter skatteloven kapittel 12.
Av aksjeutbytte som utdeles til aksjonær som er hjemmehørende i utlandet, svares skatt til staten med 25 pst. eller i tilfelle den sats som følger av skatteavtale med fremmed stat. Det samme gjelder renter på grunnfondsbevis som utdeles til skattyter hjemmehørende i utlandet.
3-6. Skatt til staten på honorar til utenlandske artister mv.
Skattepliktig etter lov om skatt på honorar til utenlandske artister mv., skal svare skatt til staten med 15 pst. av inntekten.
3-7. Skattesats for utbetalinger fra individuell pensjonsavtale til bo
Skattesatsen for utbetaling fra individuell pensjonsavtale og etter innskuddspensjonsloven til bo, som omhandlet i skatteloven § 5-40 sjette ledd, skal være 45 pst.
3-8. Skattefri inntekt
Inntekt under 1 000 kroner er skattefri. I utlandet bosatt aksjonær (parthaver) i aksjeselskap, allmennaksjeselskap og dermed likestilt selskap ilignes skatt når inntekten – fastsatt under ett for samtlige aksjonærer – utgjør minst 100 kroner.
Kapittel 4 – Skatt etter lov om skattlegging av undersjøiske petroleumsforekomster mv.
4-1. Ordinære skatter
Skattyter som har formue knyttet til eller inntekt vunnet ved petroleumsutvinning og rørledningstransport, jf. § 2 annet ledd i lov om skattlegging av undersjøiske petroleumsforekomster mv., skal av slik formue og inntekt, i tillegg til de skatter som følger av bestemmelsene foran, svare skatt til staten etter reglene og satsene nedenfor. Det samme gjelder når skatteplikten utelukkende følger av nevnte lov.
Av formue som tilhører andre skattytere enn selskaper, svares skatt med 0,7 pst. De regler som ellers gjelder for beregning av formuesskatt til kommunen, gis tilsvarende anvendelse.
Av inntekt svares skatt med 28 pst., med mindre det skal svares skatt på inntekten etter dette vedtaket § 3-3. Skatten blir å utligne i samsvar med bestemmelsene i lov om skattlegging av undersjøiske petroleumsforekomster mv. De regler som ellers gjelder ved beregning av inntektsskatt til kommunen av alminnelig inntekt gis tilsvarende anvendelse.
4-2. Særskatt
Av inntekt vunnet ved petroleumsutvinning, behandling og rørledningstransport som nevnt i lov om skattlegging av undersjøiske petroleumsforekomster mv. § 5, skal det svares særskatt med 50 pst.
4-3. Terminskatt
Terminskatt for inntektsåret 2002 skrives ut og betales i samsvar med lov om skattlegging av undersjøiske petroleumsforekomster mv. § 7. Ved utskrivingen av terminskatt benyttes satsene ovenfor.
4-4. Utbytte utdelt til utenlandsk eierselskap
Det svares ikke skatt til staten av aksjeutbytte som utdeles fra i riket hjemmehørende aksjeselskap og allmennaksjeselskap som er skattepliktig etter lov om skattlegging av undersjøiske petroleumsforekomster mv. § 5, til selskap hjemmehørende i utlandet som direkte eier minst 25 pst. av kapitalen i det utdelende selskap. Dersom det i riket hjemmehørende selskap også har inntekt som ikke er skattepliktig etter lov om skattlegging av undersjøiske petroleumsforekomster mv. § 5, svares skatt til staten etter de alminnelige regler for aksjeutbytte som fordeles til slik inntekt. Aksjeutbytte fordeles mellom særskattepliktig inntekt og annen inntekt på grunnlag av alminnelig inntekt fratrukket skatter for henholdsvis særskattepliktig inntekt og annen inntekt.
Kapittel 5 – Tonnasjeskatt
5-1. Tonnasjeskatt
Aksjeselskap og allmennaksjeselskap som nevnt i skatteloven § 8-10, skal svare tonnasjeskatt, jf. skatteloven § 8-16, etter følgende satser:
0 kroner for de første 1 000 nettotonn, deretter
72 kroner pr. dag pr. 1 000 nettotonn opp til 10 000 nettotonn, deretter
48 kroner pr. dag pr. 1 000 nettotonn opp til 25 000 nettotonn, deretter
24 kroner pr. dag pr. 1 000 nettotonn.
Satsene i første ledd kan reduseres etter nærmere bestemmelser fastsatt av departementet, jf. skatteloven § 8-16 første ledd.
Kapittel 6 – Skattested
6-1. Skattested for forskuddsutskrivingen
Forskuddsutskrivingen foretas i den kommune hvor den forskuddspliktige er bosatt, jf. skatteloven § 3-1. Her medtas også forskudd på skatt av formue og inntekt som nevnt i skatteloven § 3-3. For boer gjelder bestemmelsene i skatteloven § 3-1 fjerde ledd.
For person som ikke er bosatt i riket, skal den kommunen som er angitt i skatteloven § 3-4 første, fjerde eller femte ledd eller i lov om skattlegging av undersjøiske petroleumsforekomster mv. § 6 nr. 2, utskrive skatten.
Første og annet ledd gjelder i den utstrekning annet ikke er bestemt i medhold av skattebetalingsloven § 8 nr. 4 og § 18 nr. 4.
Utskriving av forskudd som omhandlet i dette vedtaket § 1-4 tredje ledd foretas i Oslo.
6-2. Skattested for ligningen
Statsskatteligningen for personer og dødsbo foregår i den kommune hvor skattyteren etter bestemmelsene i skatteloven § 3-1 og § 3-4 blir å iligne kommuneskatt. Ved ligningen medtas formue og inntekt som skattlegges etter bestemmelsene i skatteloven § 3-3 og § 18-7.
Statsskatteligningen for selskaper og innretninger som nevnt i skatteloven § 2-36 annet ledd, foregår i kontorkommunen, jf. skatteloven § 3-2.
Ved utligning av skatt for skattepliktig etter lov om skattlegging av undersjøiske petroleumsforekomster mv., gjelder § 6 i denne loven.
I utlandet hjemmehørende mottaker av godtgjørelse, tantieme, gratiale og lignende fra selskap eller innretning som er hjemmehørende her i riket (skatteloven § 3-4 tredje ledd), skattlegges i den kommune der selskapet har sitt kontor (hovedkontor) eller styret har sitt sete. Det samme gjelder selskap eller samlag for omsetning av brennevin, vin, fruktvin, mjød eller øl.
Skattlegging av inntekt som nevnt i dette vedtaket § 3-5 annet ledd foretas i Oslo.
Kapittel 7 – Særlige bestemmelser om skattegrunnlag, beløpsgrenser og satser mv.
7-1. Kapitalavkastningsraten for fastsetting av personinntektsdel av nærings- og selskapsinntekt (deling)
Kapitalavkastningsraten som nevnt i skatteloven § 12-13 tredje ledd skal være maksimalt 10,0 pst.
7-2. Normalrentesatsen for rimelig lån i arbeidsforhold
Normalrentesatsen som nevnt i skatteloven § 5-12 fjerde ledd skal være 6,0 pst.
7-3. Minstefradrag
Fradrag beregnet etter skatteloven § 6-32 skal ikke settes lavere enn 4 000 kroner og ikke høyere enn 43 000 kroner. Fradrag som beregnes av inntekt som omfattes av skatteloven § 6-31 første ledd a, c, d eller e eller annet ledd skal likevel ikke settes lavere enn 31 800 kroner. Fradraget kan ikke overstige den inntekten som det beregnes av.
7-4. Foreldrefradrag
Fradrag beregnet etter skatteloven § 6-48 skal ikke settes høyere enn 25 000 kroner for ett barn og 30 000 kroner for to eller flere barn.
7-5. Personfradrag
Fradrag etter skatteloven § 15-4 er 30 100 kroner i klasse 1 og 60 200 kroner i klasse 2.
7-6. Skattebegrensning ved lav alminnelig inntekt
Beløpsgrensene som nevnt i skatteloven § 17-1 første ledd skal være 81 100 kroner for enslige og 131 700 kroner for ektepar og samboere som går inn under skatteloven § 2-16.
Kapittel 8 – Forskriftskompetanse mv.
8-1. Avrundingsregler og utfyllende regler
Departementet kan gi nærmere forskrift om gjennomføring og utfylling av bestemmelsene i dette vedtak, herunder regler om avrunding av inntekts- og formuesposter, samt fradragsposter.
8-2. Adgang til å fravike reglene i vedtaket
Reglene i dette vedtaket kan fravikes på vilkår som nevnt i skattebetalingsloven § 56 nr. 5.
V
Fastsettelse av den kommunale og fylkeskommunale inntektsskattøren for inntektsåret 2002
Med hjemmel i lov 26. mars 1999 nr. 14 om skatt av formue og inntekt (skatteloven) § 15-2 fastsettes:
I inntektsåret 2002 skal
1. Den fylkeskommunale inntektsskattøren for personlige skattytere og dødsboer være minimum 0,0 pst., maksimum 1,9 pst.
2. Den kommunale inntektsskattøren for personlige skattytere og dødsboer være minimum 9,2 pst., maksimum 12,4 pst.
De høyeste satser skal gjelde med mindre fylkestinget eller kommunestyret vedtar lavere satser. Satser mellom minimum og maksimum fastsettes i tilfelle til hele eller halve prosentenheter.
VI
CO2-avgift i petroleumsvirksomheten på kontinentalsokkelen for budsjetterminen 2002
Fra 1. januar 2002 skal det i henhold til lov 21. desember 1990 nr. 72 om avgift på utslipp av CO2 i petroleumsvirksomhet på kontinentalsokkelen betales CO2-avgift til statskassen etter følgende satser:
a) for gass 73 øre pr. standardkubikkmeter,
b) for olje eller kondensat 73 øre pr. liter.
For mineralske produkter som omfattes av bokstav b, og som er avgiftsbelagt etter Stortingets vedtak om CO2-avgift på mineralske produkter, skal satsen være 45 øre pr. liter.
VII
Avgift til statskassen på arv og gaver for budsjetterminen 2002
§ 1
Av arv og gaver som er avgiftspliktige etter lov 19. juni 1964 nr. 14 om avgift på arv og visse gaver, skal det fra 1. januar 2002 svares avgift til statskassen etter reglene i dette vedtaket.
§ 2
Fradrag etter arveavgiftsloven § 15 annet ledd for begravelsesomkostninger, skifteomkostninger og utgifter til gravsted settes til 35 000 kroner, hvis ikke høyere utgifter er legitimert.
Utgifter til dokumentavgift og tinglysing kommer særskilt til fradrag.
Fradrag etter arveavgiftsloven § 17 for avgiftspliktig som ikke har fylt 21 år settes til 35 000 kroner pr. år.
§ 3
Avgiftsgrunnlaget rundes nedover til nærmeste tall som kan deles med 1 000.
§ 4
Av arv og gaver til arvelaterens/giverens barn, fosterbarn – herunder stebarn som har vært oppfostret hos arvelateren/giveren – og foreldre, svares:
Av de første 200 000 kroner | intet |
Av de neste 300 000 kroner | 8 pst. |
Av overskytende beløp | 20 pst. |
§ 5
Av arv og gaver som ikke går inn under § 4, svares:
Av de første 200 000 kroner | intet |
Av de neste 300 000 kroner | 10 pst. |
Av overskytende beløp | 30 pst. |
VIII
Fastsetting av avgifter mv. til folketrygden for 2002
I
Med hjemmel i folketrygdloven § 23-2, § 23-3 og § 23-9 fastsettes:
For året 2002 svares folketrygdavgifter etter følgende satser:
1 Arbeidsgiveravgift
a) Når arbeidstakeren i inntektsåret 2002 er skattepliktig etter skatteloven § 3-1 til en kommune i sone V: 0,0 pst. Denne sonen omfatter:
i Finnmark fylke, alle kommuner,
i Troms fylke, kommunene Karlsøy, Lyngen, Storfjord, Kåfjord, Skjervøy, Nordreisa, Kvænangen.
Samme sats skal benyttes for arbeidsgiveravgift av inntekt som blir skattlagt etter lov 29. november 1996 nr. 68 om skatt til Svalbard.
b) Når arbeidstakeren i inntektsåret 2002 er skattepliktig etter skatteloven § 3-1 til en kommune i sone IV: 5,1 pst. Denne sonen omfatter:
i Troms fylke, de kommuner som ikke er nevnt under bokstav a første ledd,
i Nordland fylke, alle kommuner,
i Nord-Trøndelag fylke, kommunene Namsos, Namdalseid, Lierne, Røyrvik, Namsskogan, Grong, Høylandet, Overhalla, Fosnes, Flatanger, Vikna, Nærøy, Leka,
i Sør-Trøndelag fylke, kommunene Hitra, Frøya, Åfjord, Roan, Osen,
i Møre og Romsdal fylke, kommunen Smøla.
c) Når arbeidstakeren i inntektsåret 2002 er skattepliktig etter skatteloven § 3-1 til en kommune i sone III: 6,4 pst. Denne sonen omfatter:
i Nord-Trøndelag fylke, kommunen Snåsa,
i Sør-Trøndelag fylke, kommunene Hemne, Snillfjord, Oppdal, Røros, Holtålen, Tydal,
i Møre og Romsdal fylke, kommunene Surnadal, Rindal, Aure, Halsa, Tustna,
Oppland fylke, kommunene Dovre, Lesja, Skjåk, Lom, Vågå, Sel, Sør-Aurdal, Etnedal, Nord-Aurdal, Vestre Slidre, Øystre Slidre, Vang,
i Hedmark fylke, kommunene Stor-Elvdal, Rendalen, Engerdal, Tolga, Tynset, Alvdal, Folldal, Os.
d) Når arbeidstakeren i inntektsåret 2002 er skattepliktig etter skatteloven § 3-1 til en kommune i sone II: 10,6 pst. Denne sonen omfatter:
i Nord-Trøndelag fylke, kommunene Meråker, Frosta, Leksvik, Mosvik, Verran,
i Sør-Trøndelag fylke, kommunene Ørland, Agdenes, Rissa, Bjugn, Rennebu, Meldal, Midtre Gauldal, Selbu,
i Møre og Romsdal fylke, kommunene Vanylven, Sande, Herøy, Norddal, Stranda, Stordal, Rauma, Nesset, Midsund, Sandøy, Gjemnes, Tingvoll, Sunndal, Haram, Aukra, Eide.
i Sogn og Fjordane fylke, alle kommuner,
i Hordaland fylke, kommunene Etne, Ølen, Tysnes, Kvinnherad, Jondal, Odda, Ullensvang, Eidfjord, Ulvik, Granvin, Kvam, Modalen, Fedje, Masfjorden, Bømlo,
i Rogaland fylke, kommunene Hjelmeland, Suldal, Sauda, Kvitsøy, Utsira, Vindafjord, Finnøy,
i Vest-Agder fylke, kommunene Åseral, Audnedal, Hægebostad, Sirdal,
i Aust-Agder fylke, kommunene Gjerstad, Vegårshei, Åmli, Iveland, Evje og Hornnes, Bygland, Valle, Bykle,
i Telemark fylke, kommunene Drangedal, Tinn, Hjartdal, Seljord, Kviteseid, Nissedal, Fyresdal, Tokke, Vinje, Nome,
i Buskerud fylke, kommunene Flå, Nes, Gol, Hemsedal, Ål, Hol, Sigdal, Rollag, Nore og Uvdal,
i Oppland fylke, kommunene Nord-Fron, Sør- Fron, Ringebu, Gausdal, Søndre Land, Nordre Land,
i Hedmark fylke, kommunene Nord-Odal, Eidskog, Grue, Åsnes, Våler, Trysil, Åmot.
e) Når arbeidstakeren i inntektsåret 2002 er skattepliktig etter skatteloven § 3-1 til en annen kommune enn de som omfattes av bokstav a til d ovenfor, skal satsen være 14,1 pst. Dette området kalles sone I.
f) Satsen i bokstav e skal også legges til grunn for arbeidsgiveravgift fastsatt i kongelig resolusjon med hjemmel i § 4 nedenfor, og arbeidsgiveravgift for statsforvaltningen etter reglene i folketrygdloven § 24-5 tredje ledd.
g) Satsen i bokstav e skal videre legges til grunn for følgende foretak, uansett til hvilken kommune arbeidstakeren er skattepliktig, med mindre foretaket er hjemmehørende på Svalbard:
1. foretak som produserer elektrisitet skapt ved vannkraft,
2. foretak som utvinner råolje eller naturgass,
3. foretak som yter en eller flere av følgende tjenester tilknyttet utvinning av olje eller gass:
prøve- eller produksjonsboring på kontrakt,
servicevirksomhet i forbindelse med olje- og gassutvinning,
bore- eller brønnservice på kontrakt.
Denne bestemmelsen omfatter ikke tjenesteyting tilknyttet letevirksomhet, eller drift og bruk av innretninger i den utstrekning de brukes til letevirksomhet.
4. foretak som bryter metallholdig malm, med unntak av jernmalm og jernmalm med innhold av mangan,
5. foretak som utvinner industrimineralene nefelinsyenitt eller olivin,
6. foretak som bygger eller reparerer selvdrevet, sjøgående kommersielt fartøy. Med slikt fartøy forstås følgende:
fartøy på minst 100 BRT for transport av passasjerer eller gods,
fartøy på minst 100 BRT til særlige formål,
slepebåt på minst 365 kW,
fiskefartøy på minst 100 BRT bestemt for eksport til land utenfor EØS-området,
flytende og flyttbart uferdig skrog av ovennevnt fartøy.
Denne bestemmelsen omfatter også foretak som foretar vesentlig ombygging av fartøy som nevnt ovenfor, dersom fartøyet er over 1000 BRT.
7. foretak som produserer EKSF-stål,
8. foretak som nevnt i finansieringsvirksomhetsloven § 1-4 eller verdipapirhandelloven § 7-1, jf. § 1-2 første ledd, dersom foretaket har filial, driver grenseoverskridende virksomhet, eller har etablert datterforetak som driver tilsvarende virksomhet, i andre stater innen EØS-området.
9. foretak som utfører godstransport på vei og som i 2001 hadde mer enn 50 årsverk. Som godstransport regnes ikke egentransport etter samferdselsloven § 8. Bestemmelsen i dette punktet omfatter ikke tilfeller der godstransporten kun finner sted innenfor et lokalt avsperret næringsområde.
10. foretak som produserer telekommunikasjonstjenester.
h) For foretak som har klar regnskapsmessig atskillelse mellom virksomhet som omfattes av bokstav g og annen type virksomhet, kan det kreves at arbeidsgiveravgiften fastsettes etter satsen i bokstav e for lønn og annen godtgjørelse knyttet til den delen av virksomheten som omfattes av bokstav g, og etter satsene i bokstavene a til e for lønn og annen godtgjørelse knyttet til den øvrige del av virksomheten. Oppfylles ikke kravet om regnskapsmessig atskillelse, skal arbeidsgiveravgiften fastsettes etter satsen i bokstav e for hele foretaket. Det er et vilkår for å anvende bestemmelsen i denne bokstaven, at de ulike virksomhetene har eget organisasjonsnummer i Enhetsregisteret.
i) Arbeidsgiveravgiften skal fastsettes etter bestemmelsene i bokstav g først når differansen mellom den arbeidsgiveravgift som ville følge av reglene i bokstavene a til e og den arbeidsgiveravgift som ville følge av reglene i bokstav g overstiger 270 000 kroner for foretaket i 2002. Dersom bestemmelsen i bokstav h kommer til anvendelse, skal differansen beregnes i forhold til den samlede lønn og annen godtgjørelse knyttet til den eller de deler av virksomheten som omfattes av bokstav g. Bestemmelsen i denne bokstaven kommer ikke til anvendelse for virksomhet som nevnt i bokstav g nr. 7 og nr. 9.
j) Når arbeidstaker nevnt under bokstav a til g fra samme arbeidsgiver mottar ytelser i 2002 på mer enn 16 ganger gjennomsnittet av grunnbeløpet i folketrygden i 2002, skal det i tillegg til satsene nevnt ovenfor regnes en særskilt avgift etter en sats på 12,5 pst. på det overskytende.
2 Trygdeavgift
a) Av pensjon, føderåd, livrente som ledd i pensjonsordning i arbeidsforhold, utbetalinger under individuell pensjonsavtale etter skatteloven § 6-47 bokstav c, utbetalinger etter innskuddspensjonsloven og personinntekt for skattyter under 17 år og over 69 år, som nevnt i folketrygdloven § 23-3 annet ledd nr.1: 3,0 pst.
b) Av lønnsinntekt og annen personinntekt som nevnt i folketrygdloven § 23-3 annet ledd nr. 2: 7,8 pst.
c) Av næringsinntekt og annen personinntekt som nevnt i folketrygdloven § 23-3 annet ledd nr. 3: 10,7 pst.
Avgift av næringsinntekt (annen ervervsinntekt) i jord- og skogbruk som overstiger 7,8 pst. av inntekten, skal dekkes med tilskudd knyttet til jordbruksoppgjøret.
Næringsinntekt er i denne sammenhengen inntekt som nevnt i forskrift gitt av Finansdepartementet 5. oktober 1970 nr. 2 om levering av årsoppgave og om avgiftsfrie uttak i jordbruk med binæringer og skogbruk.
3 Tilskudd fra kommunene og fylkeskommunene som nevnt i folketrygdloven 23-9 annet ledd
a) I kommuner: 0,0 pst.
b) I fylkeskommuner: 0,0 pst.
4 Forskriftsfullmakt
Kongen gir regler om grunnlag og satser for avgifter og tilskudd etter folketrygdloven § 23-4 for visse grupper av medlemmer i trygden. Departementet gir regler til utfylling og gjennomføring av bestemmelsene i § 1 bokstavene g, h og i.
II
Med hjemmel i folketrygdloven § 23-2 fastsettes med virkning fra 1. juli 2002:
1. Det skal betales arbeidsgiveravgift etter følgende satser for arbeidstakere som har fylt 62 år og som er skattepliktig etter skatteloven § 3-1 til en kommune i
sone IV: 1,1 pst,
sone III: 2,4 pst,
sone II: 6,6 pst,
sone I: 10,1 pst.
2. For foretak omfattet av Stortingets vedtak om fastsetting av avgifter mv. til folketrygden for 2002 § 1 bokstav g skal satsen være 10,1 pst. for arbeidstakere som har fylt 62 år.
3. Beregning av arbeidsgiveravgift etter pkt. 1 og 2 ovenfor, skjer fra og med første hele avgiftstermin etter at arbeidstakeren har fylt 62 år.
IX
Produktavgift til folketrygden for fiskeri-, hval- og selfangsnæringen for 2002
Med hjemmel i folketrygdloven § 23-5 annet ledd fastsettes:
I
I 2002 skal følgende avgifter til folketrygden dekkes ved en produktavgift på omsetning av fisk, hval og sel, og produkter av disse, fra fartøy som har drevet egen fangstvirksomhet innenfor det aktuelle kalenderår:
1. Trygdeavgift over 7,8 pst. av pensjonsgivende inntekt fra fiske, hval- og selfangst i inntektsåret.
2. Arbeidsgiveravgift på hyre til mannskapet på fiske-, hvalfangst- og selfangstfartøy.
3. Premie til kollektiv yrkesskadetrygd for fiskere, hval- og selfangere.
4. Avgift til dekking av de utgiftene folketrygden har med stønad til arbeidsløse fiskere, hval- og selfangere.
5. Avgift til dekking av de utgiftene folketrygden har i forbindelse med ordningen med frivillig tilleggstrygd for sykepenger til manntallsførte fiskere, hval- og selfangere.
II
Produktavgiften skal være 3,6 pst. for 2002.
Avgift på omsetning av råfisk, råfiskprodukter, hval og hvalprodukter innkreves av godkjente salgslag, jf. lov 14. desember 1951 nr. 3 om omsetning av råfisk § 3. Ved fiske på fjerne farvann der omsetningen foregår utenom salgslag og ved omsetning av sel og produkter av sel, skal den avgiftspliktige innbetale produktavgiften til Fiskeridirektoratet.
X
Merverdiavgift og avgift på investeringer mv. for budsjetterminen 2002
I
§ 1
1. Fra 1. januar 2002 skal det betales 24 pst. avgift etter bestemmelsene i lov 19. juni 1969 nr. 66 om merverdiavgift.
2. Fra 1. januar 2002 skal det betales 11,11 pst. avgift av omsetning som nevnt i lov 19. juni 1969 nr. 66 om merverdiavgift § 39 og godtgjørelse som nevnt i samme lov § 41.
§ 2
Fra 1. januar 2002 skal det betales 12 pst. avgift etter bestemmelsene i lov 19. juni 1969 nr. 66 om merverdiavgift for næringsmidler. Som næringsmidler anses enhver mat- eller drikkevare og enhver annen vare som er bestemt til å konsumeres av mennesker, unntatt:
a) legemidler
b) vann fra vannverk
c) tobakksvarer
d) alkoholholdige drikkevarer.
Departementet kan gi nærmere forskrifter om avgrensning av avgiftsplikten.
II
§ 1
Fra 1. januar 2002 til og med 30. september 2002 skal det betales 7 pst. avgift etter bestemmelsene i lov 19. juni 1969 nr. 67 om avgift på investeringer mv.
§ 2
Avgift skal ikke betales av bygninger, anlegg og andre driftsmidler til bruk
a) under fabrikkmessig produksjon av varer,
b) under bryting, utvinning og bearbeiding i bergverk.
Departementet avgjør med bindende virkning hva som skal anses som «fabrikkmessig produksjon» og «bergverk».
§ 3
Bestemmelsene i § 2 gjelder ikke for
a) virksomhet innen bygg og anlegg,
b) jordbruk, skogbruk, fiske og fangst,
c) produksjon og forsyning av elektrisk kraft, gass og vann, herunder damp og varmtvann.
Unntatt fra bestemmelsen i første ledd bokstav c er produksjon av damp og varmt vann som prosessvarme og produksjon av mottrykkskraft til egen bruk som nevnt i § 2. Det samme gjelder utnyttelse av spillvarme i den utstrekning spillvarmen kommer fra driftsmidler som nevnt i § 2.
§ 4
Det skal ikke betales avgift ved anskaffelser som hovedsakelig er til bruk i jordbruk, husdyrhold, hagebruk, gartneri og skogbruk.
§ 5
Fiskere er fritatt for å svare avgift ved anskaffelse av linebruk, nøter, snurrevad, trål av alle slag og garn for sjøfiske.
§ 6
Avgift skal ikke betales av kommunale kloakkrenseanlegg og kloakkledningsnett.
§ 7
Avgift skal ikke betales av nærmere angitte miljøinvesteringer i avfallshåndteringsanlegg. Det skal heller ikke betales avgift av nærmere angitte investeringer i lokale mottaks- og lagringsanlegg og de sentrale behandlingsanlegg for spesialavfall. Fritaket i første punktum gjelder også for anlegg for håndtering av ombruksemballasje til bruk ved distribusjon av drikkevarer.
§ 8
Det skal ikke betales avgift av arbeid på bygninger og faste anlegg i Finnmark og Nord-Troms. Fritaket gjelder også varer som inkorporeres i bygning eller fast anlegg i forbindelse med slikt arbeid.
§ 9
Avgift skal ikke betales av nærmere angitte tilskuddsberettigede energiøkonomiseringstiltak.
§ 10
Det skal ikke betales avgift av varebiler, lastebiler, trekkbiler for semitrailere og tilhengere hovedsakelig innrettet for transport av gods til bruk for slike kjøretøyer. Det skal heller ikke betales avgift av personkjøretøy til bruk i yrkesmessig utleievirksomhet.
Fritaket i første ledd gjelder ikke for kjøretøyer som ikke er registrert for bruk på offentlig veg.
§ 11
Det skal ikke betales avgift av hogstutstyr til bruk for felling, kvisting, kapping o.l. i forbindelse med avvirking av skog.
Avgift skal heller ikke betales av lassbærer anskaffet for transport av tømmer i skogen.
§ 12
Det skal ikke betales avgift av nærmere angitte investeringer mv. i vindkraftanlegg, bioenergianlegg og varmepumper. Det samme gjelder for fjernvarmeanlegg, tidevannsanlegg, vannkraftanlegg, solenergianlegg og geovarmeanlegg.
§ 13
Det skal ikke betales avgift av nærmere angitte investeringer i distribusjonsnett for naturgass.
§ 14
Det skal ikke betales avgift av flyverksteders, herunder tekniske divisjoner og baser, anskaffelse av varer og tjenester til bruk som driftsmiddel ved ombygging, reparasjon eller vedlikehold av luftfartøyer som nevnt i lov 19. juni 1969 nr. 66 om merverdiavgift § 17 første ledd nr. 1 bokstav c.
§ 15
Det skal ikke betales avgift av ombruksemballasje til bruk ved distribusjon av drikkevarer. Det samme gjelder for slike driftsmidler anskaffet for utleie til slik bruk.
§ 16
Departementet kan
1. gi nærmere forskrifter om avgrensning, utfylling og gjennomføring av bestemmelsene i §§ 1-15 og kan herunder bestemme at visse driftsmidler skal avgiftsberegnes etter den sats som er nevnt i § 1, selv om driftsmidlet er til bruk som nevnt i § 2,
2. når særlige forhold foreligger bestemme at visse driftsmidler skal være fritatt for avgiftsberegning, selv om driftsmidlet ikke er til bruk som nevnt i § 2.
XI
Særavgifter til statskassen for budsjetterminen 2002
1. Avgift på alkohol§ 1
Fra 1. januar 2002 skal det i henhold til lov 19. mai 1933 nr. 11 om særavgifter betales avgift til statskassen ved innførsel eller innenlandsk tilvirking av sprit, isopropanol, brennevin, vin, fruktvin, mjød og øl mv. med følgende beløp:
1. Drikk med alkoholstyrke over 22 volumprosent alkohol; kr 5,98 pr. volumprosent og liter.
2. Drikk med alkoholstyrke 15-22 volumprosent alkohol; kr 3,47 pr. volumprosent og liter.
3. Drikk med alkoholstyrke over 4,75 og under 15 volumprosent alkohol; kr 3,47 pr. volumprosent og liter.
4. Drikk med alkoholstyrke;
a) til og med 0,7 volumprosent alkohol avgiftslegges etter regelverket for alkoholfrie drikkevarer,
b) over 0,7 til og med 2,75 volumprosent alkohol: kr 2,38 pr. liter,
c) over 2,75 til og med 3,75 volumprosent alkohol: kr 8,98 pr. liter,
d) over 3,75 til og med 4,75 volumprosent alkohol: kr 15,55 pr. liter.
Departementet kan gi forskrifter om den avgiftspliktige alkoholstyrken. Alkohol i essenser som innføres, avgiftsbelegges etter de satser og regler som gjelder for sprit og isopropanol, jf. § 2 bokstav d. Departementet kan bestemme at det også skal betales avgift på alkoholen også i andre varer til fortæring mv. som innføres.
Satsene i avsnittene foran gjelder også varer som ved kjøp eller som gave innføres med samtykke gitt i medhold av alkohollovgivningen.
Departementet kan gi forskrifter om forenklet avgiftsberegning for varer som reisende innfører til personlig bruk utover avgiftsfri kvote.
§ 2
Det gis fritak, refusjon eller ytes tilskudd for avgift på varer som:
a) selges til eller innføres av utenlandske diplomatiske og konsulære tjenestemenn som nyter personlig tollfrihet,
b) fra tilvirkers eller importørs lager
1. utføres til utlandet,
2. leveres som proviant mv. til bruk eller salg om bord i fartøyer eller luftfartøyer i utenriks fart, eller leveres til bruk i forbindelse med utforsking og utnytting av undersjøiske naturforekomster i havområder utenfor norsk territorialgrense, etter de samme bestemmelser som gjelder for toll,
3. legges inn på tollager, når varene er bestemt til utførsel eller til bruk som nevnt i tolltariffens innledende bestemmelser § 24 nr. 1,
c) brukes ved fremstilling av essenser i tilfelle som nevnt i punkt b,
d) leveres til teknisk, vitenskapelig eller medisinsk bruk og som er gjort utjenlig til drikk (denaturert) eller på annen måte finnes garantert mot å bli brukt til drikk,
e) bringes med som reisegods eller reiseutstyr til personlig bruk,
f) brukes som råstoff eller hjelpemiddel ved fremstilling av alkoholholdige ferdigvarer. Fritaket gjelder kun avgift på alkohol i essenser mv. som innføres,
g) selges til eller innføres av NATO eller NATOs hovedkvarter, styrker eller personell i den utstrekning dette følger av internasjonale avtaler Norge er forpliktet av. Fritaket omfatter på tilsvarende vilkår også styrker fra landene som deltar i Partnerskap for Fred,
h) fremstilles ved ikke ervervsmessig produksjon. Fritaket gjelder kun øl og vin til eget bruk.
Departementet kan gi forskrifter om avgrensing av og vilkår for fritak.
§ 3
Departementet kan gi forskrifter om grunnlaget for avgiften og om avrunding av avgiftsbeløpene.
§ 4
Oppstår det tvil om omfanget av avgiftsplikten, avgjøres spørsmålet av departementet.
§ 5
Departementet kan frita for eller sette ned avgiften når det oppstår enkelttilfeller eller situasjoner som ikke var overveiet da avgiftsvedtaket ble truffet og når avgiften i det spesielle enkelttilfellet får en utilsiktet virkning.
§ 6
Departementet kan gi forskrifter om at skyldig avgiftsbeløp og tilgodebeløp som er lavere enn en nærmere fastsatt grense, ikke skal betales eller tilbakebetales.
2. Avgift på tobakkvarer§ 1
Fra 1. januar 2002 skal det i henhold til lov 19. mai 1933 nr. 11 om særavgifter betales avgift til statskassen etter følgende satser av:
a) Sigarer: kr 1,70 pr. gram av pakningens nettovekt.
Vekten av fastmunnstykke skal tas med i den nettovekt som danner grunnlaget for beregning av avgiften.
b) Sigaretter: kr 1,70 pr. stk.
Med én sigarett menes en sigarett som har en lengde til og med 90 mm, som to regnes sigaretten dersom den har en lengde på over 90 mm, men maks 180 mm, osv.
Filter og munnstykke tas ikke med ved beregningen av lengden.
c) Røyketobakk, karvet skråtobakk, råtobakk i forbrukerpakning: kr 1,17 pr. gram av pakningens nettovekt.
d) Skråtobakk: kr 0,55 pr. gram av pakningens nettovekt.
e) Snus: kr 0,55 pr. gram av pakningens nettovekt.
f) Sigarettpapir og sigaretthylser: kr 0,026 pr. stk. av innholdet i pakningen.
Departementet kan gi forskrifter om en forenklet avgiftsberegning for varer som reisende innfører til personlig bruk utover avgiftsfri kvote.
§ 2
Varer som er ment – eller som departementet finner er tjenlig – som erstatning for forannevnte varer, kan undergis avgiftsplikt etter nærmere bestemmelse av departementet. Når slik avgiftsplikt blir pålagt, skal avgiften svares med beløp som så vidt mulig motsvarer avgiften etter § 1 for tilsvarende tobakkvare.
§ 3
Det gis fritak, refusjon eller ytes tilskudd for avgift på varer som:
a. Selges til eller innføres av utenlandske diplomatiske og konsulære tjenestemenn som nyter personlig tollfrihet.
b. Fra/til tilvirkers eller importørs lager
1. utføres til utlandet,
2. leveres som proviant mv. til bruk eller salg om bord i fartøyer eller luftfartøyer i utenriks fart, eller leveres til bruk i forbindelse med utforsking og utnytting av undersjøiske naturforekomster i havområder utenfor norsk territorialgrense, etter de samme bestemmelser som gjelder for toll,
3. legges inn på tollager, når varene er bestemt til utførsel eller til bruk som nevnt i tolltariffens innledende bestemmelser § 24 nr. 1,
4. kommer i retur.
c. Kvalitetsprøves og forbrukes i fabrikker eller på lager.
d. Bringes med som reisegods eller reiseutstyr til personlig bruk.
e. Selges til eller innføres av NATO eller NATOs hovedkvarter, styrker eller personell i den utstrekning dette følger av internasjonale avtaler Norge er forpliktet av. Fritaket omfatter på tilsvarende måte også styrker fra landene som deltar i Partnerskap for Fred.
Departementet kan gi forskrifter om avgrensing av og vilkår for fritak.
§ 4
Departementet kan gi forskrifter om grunnlaget for avgiften og om avrunding av avgiftsbeløpene.
§ 5
Oppstår det tvil om omfanget av avgiftsplikten, avgjøres spørsmålet av departementet.
§ 6
Departementet kan frita for eller sette ned avgiften når det oppstår enkelttilfeller eller situasjoner som ikke var overveiet da avgiftsvedtaket ble truffet og når avgiften i det spesielle enkelttilfellet får en utilsiktet virkning.
§ 7
Departementet kan gi forskrifter om avgrensning og utfylling av bestemmelsene i §§ 1 og 2.
§ 8
Departementet kan gi forskrifter om at skyldig avgiftsbeløp og tilgodebeløp som er lavere enn en nærmere fastsatt grense, ikke skal betales eller tilbakebetales.
3. Avgift på motorvogner mv.I. Engangsavgift på motorvogner mv.
§ 1
Fra 1. januar 2002 skal det i henhold til lov 19. juni 1959 nr. 2 om avgifter vedrørende motorkjøretøyer og båter betales avgift til statskassen:
1. ved første gangs registrering av motorvogner i det sentrale motorvognregisteret,
2. når betingelsene for avgiftsfrihet eller avgiftsnedsettelse ved første gangs registrering ikke lenger er oppfylt,
3. når en motorvogn som ikke tidligere er registrert her i landet urettmessig tas i bruk uten slik registrering,
4. når oppbygget motorvogn tas i bruk før ny registrering.
§ 2
Avgiften betales etter følgende avgiftsgrupper og satser:
Avgiftsgruppe a:
1. Personbiler,
2. varebiler klasse 1 og
3. busser under 6 meter med inntil 17 seteplasser:
kr 32,68 | pr. kg av de første 1 150 kg av vektavgiftsgrunnlaget, |
kr 65,36 | pr. kg av de neste 250 kg av vektavgiftsgrunnlaget, |
kr 130,73 | pr. kg av de neste 100 kg av vektavgiftsgrunnlaget, |
kr 152,04 | pr. kg av resten (vektavgift), |
dessuten: | |
kr 9,65 | pr. cm3 av de første 1 200 cm3 av slagvolumet, |
kr 25,26 | pr. cm3 av de neste 600 cm3 av slagvolumet, |
kr 59,42 | pr. cm3 av de neste 400 cm3 av slagvolumet, og |
kr 74,23 | pr. cm3 av resten (slagvolumavgift), |
dessuten: | |
kr 126,23 | pr. kW av de første 65 kW av motoreffekten, |
kr 460,40 | pr. kW av de neste 25 kW av motoreffekten, |
kr 921,10 | pr. kW av de neste 40 kW av motoreffekten, |
kr 1 558,72 | pr. kW av resten (motoreffektavgift). |
Avgiftsgruppe b:
Varebiler klasse 2:
20 pst. av avgiften under avgiftsgruppe a.
Avgiftsgruppe c:
Campingbiler:
13 pst. av avgiften under avgiftsgruppe a.
Avgiftsgruppe d:
Kombinerte biler med totalvekt inntil 6 000 kg:
55 pst. av avgiften under avgiftsgruppe a.
Avgiftsgruppe e:
Beltebiler:
36 pst. av verdiavgiftsgrunnlaget.
Avgiftsgruppe f:
Motorsykler:
kr 8 678 | pr./stk. (stykkavgift), |
dessuten: | |
kr 0 | pr. cm3 av de første 125 cm3 av slagvolumet, |
kr 29,81 | pr. cm3 av de neste 775 cm3 av slagvolumet, |
kr 65,36 | pr. cm3 av resten (slagvolumavgift), |
dessuten: | |
kr 0 | pr. kW av de første 11 kW av motoreffekten, |
kr 386,21 | pr. kW av resten (motoreffektavgift). |
Avgiftsgruppe g:
Beltemotorsykler (snøscootere):
kr 12,23 | pr. kg. av de første 100 kg av vektavgiftsgrunnlaget, |
kr 24,46 | pr. kg av de neste 100 kg av vektavgiftsgrunnlaget, |
kr 48,91 | pr. kg av resten (vektavgift), |
dessuten: | |
kr 2,55 | pr. cm3 av de første 200 cm3 av slagvolumet, |
kr 5,10 | pr. cm3 av de neste 200 cm3 av slagvolumet, |
kr 10,19 | pr. cm3 av resten (slagvolumavgift), |
dessuten: | |
kr 32,61 | pr. kW av de første 20 kW av motoreffekten, |
kr 65,22 | pr. kW av de neste 20 kW av motoreffekten, |
kr 130,43 | pr. kW av resten (motoreffektavgift). |
Avgiftsgruppe h:
Motorvogner i avgiftsgruppe a, som ved første gangs registrering her i landet blir registrert på løyveinnehaver til bruk som ordinær drosje (ikke reserve- eller erstatningsdrosje) eller for transport av funksjonshemmede:
40 pst. av avgiften under avgiftsgruppe a.
Avgiftsgruppe i:
Avgiftspliktige motorvogner som er 30 år eller eldre:
kr 2 857.
Avgiftsgruppe j:
Busser under 6 meter med inntil 17 sitteplasser, hvorav minst 10 er fastmontert i fartsretningen:
35 pst. av avgiften under avgiftsgruppe a.
§ 3
Av motorvogner i avgiftsgruppe a–d og g–j skal det i tillegg til avgiften under § 2 svares en vrakpantavgift på kr 1 300 pr. motorvogn. Avgiften inngår ikke i beregningsgrunnlaget for merverdiavgiften.
Departementet kan gi forskrifter om refusjon av vrakpantavgift for motorvogn som utføres til utlandet.
§ 4
Ved beregning av avgift basert på slagvolum og motoreffekt benyttes de tekniske data som skal fastsettes i forbindelse med motorvognens typegodkjenning og/eller skal fremkomme i motorvognens norske vognkort.
Vektavgiftsgrunnlaget er den egenvekt som er fastsatt i forbindelse med motorvognens typegodkjenning, med eventuelt tillegg av ekstrautstyr. Departementet kan gi forskrifter om ekstrautstyr og om beregning av avgift på dette.
Verdiavgiftsgrunnlaget er ved innenlandsk tilvirkning prisen fra produsent og ved innførsel tollverdien.
Fra de nevnte regler gjøres det unntak for følgende grupper:
1. Motorvogner som har vært registrert i utlandet før registrering her i landet.
2. Motorvogner som benytter stempeldrevet forbrenningsmotor i kombinasjon med elektrisk motor (hybridbiler) til fremdrift. For slike motorvogner inngår verken effekten knyttet til den elektriske motoren eller vekten av elektromotor og batteripakke i avgiftsgrunnlaget.
Departementet kan gi forskrifter om fastsettelse av avgiften for disse grupper og om fradrag for bruk o.l.
§ 5
Departementet kan gi forskrifter om hvilken avgiftsgruppe den enkelte motorvogn skal henføres under.
Oppstår det avgiftsmessig sett tvil om hvilken avgiftsgruppe den enkelte motorvogn skal henføres under, avgjøres dette av departementet med bindende virkning.
§ 6
Det gis fritak, refusjon eller ytes tilskudd for avgift på:
1. Motorvogner som registreres på kjennemerker med gule tegn på blå reflekterende bunn.
2. Motorvogner som registreres på NATO eller NATOs hovedkvarter, styrker eller personell i den utstrekning dette følger av internasjonale avtaler Norge er forpliktet av. Fritaket omfatter på tilsvarende vilkår også styrker fra landene som deltar i Partnerskap for Fred.
3. Lett pansrete motorvogner til offentlig bruk.
4. Motorvogner til bruk utelukkende som banekjøretøy og i rally, samt motorsykler til bruk utelukkende i trial- og endurukonkurransekjøring.
5. Ambulanser, herunder leilighetsambulanser.
6. Begravelseskjøretøy.
7. Beltemotorsykler som ved første gangs registrering her i landet blir registrert på humanitær institusjon som skal nytte kjøretøyet i ambulansetjeneste.
8. Motorvogner som bare bruker elektrisitet til fremdrift.
9. Busser som ved første gangs registrering her i landet blir registrert på:
a) innehaver av løyve etter §§ 3 eller 7 i lov 4. juni 1976 nr. 63 om samferdsel, unntatt turvogner,
b) institusjon eller organisasjon som tilbyr transport av funksjonshemmede mv.
10. Motorvogner som innføres som arvegods.
11. Beltevogner til Forsvaret.
12. Spesialutrustede kjøretøy til bruk for brannvesenet.
Departementet kan gi forskrifter om avgrensing av og vilkår for fritak.
§ 7
Departementet kan gi forskrifter om tilbakebetaling av tilskuddsbeløp og om tilleggsberegning av særavgift og merverdiavgift hvor det:
1. innen 3 år regnet fra registreringen skjer opphør av bruken av bil som drosje eller for transport av funksjonshemmede, jf. § 2 avgiftsgruppe h,
2. innen 1 år regnet fra registreringen skjer opphør av bruken av buss i tilfelle som er gitt avgiftsfritak etter § 6 nr. 9.
§ 8
Departementet kan gi forskrifter om betaling av avgifter ved endring av en motorvogns avgiftsmessige status til en avgiftsgruppe med høyere avgiftssats, og om hva som skal anses som slik endring.
Departementet kan gi forskrifter om betaling av avgifter dersom det foretas endringer av en motorvogn som har betydning for grunnlaget for beregning av avgiften, og om hva som skal anses som en slik endring.
§ 9
Departementet kan gi forskrifter om grunnlaget for avgiften og om avrunding av avgiftsbeløpene.
§ 10
Oppstår det tvil om omfanget av avgiftsplikten, avgjøres spørsmålet av departementet.
§ 11
Departementet kan frita for eller sette ned avgiften når det oppstår enkelttilfeller eller situasjoner som ikke var overveiet da avgiftsvedtaket ble truffet og når avgiften i det spesielle enkelttilfellet får en utilsiktet virkning eller også ellers en klart urimelig virkning.
§ 12
Departementet kan gi forskrifter om at skyldig avgiftsbeløp og tilgodebeløp som er lavere enn en nærmere fastsatt grense, ikke skal betales eller tilbakebetales.
II. Årsavgift
§ 1
For 2002 betales i henhold til lov 19. juni 1959 nr. 2 om avgifter vedrørende motorkjøretøyer og båter avgift til statskassen med:
1. kr 2 310 av:
a) Personbiler
b) Varebiler
c) Campingbiler med tillatt totalvekt mindre enn 12 000 kg
d) Busser under 6 meter med inntil 17 seteplasser (minibusser)
e) Kombinerte biler med tillatt totalvekt mindre enn 6 000 kg
f) Årsprøvekjennemerker for kjøretøy
2. kr 1 180 av campingtilhengere med egenvekt over 350 kg
3. kr 1 820 av motorsykler; trehjuls, lette, mellomtunge og tunge
4. kr 1 340 av:
a) følgende kjøretøy med tillatt totalvekt fra 3 500 kg inntil 12 000 kg:
lastebiler
trekkbiler
b) kombinerte biler med tillatt totalvekt fra 6 000 kg inntil 12 000 kg
c) busser med tillatt totalvekt mindre enn 12 000 kg som ikke faller inn under nr. 1 bokstav d.
§ 2
Unntatt fra avgiftsplikt er:
a. Kjøretøy som er registrert på kjennemerker med gule tegn på blå reflekterende bunn.
b. Motorvogn som er registrert på innehaver av løyve etter § 7 i lov 4. juni 1976 nr. 63 om samferdsel som drosje (ikke reserve- eller erstatningsdrosje) eller for transport av funksjonshemmede.
c. Motorvogn som er registrert på innehaver av løyve etter § 3 i lov 4. juni 1976 nr. 63 om samferdsel som rutevogn.
d. Motorvogn som er godkjent og registrert som ambulanse (herunder leilighetsambulanse) eller registrert som begravelseskjøretøy på begravelsesbyrå o.l.
e. Kjøretøy som er registrert på kjennemerker med lysegule typer på sort bunn.
f. Kjøretøy som er 30 år eller eldre.
g. Kjøretøy som dokumenteres levert senest innen avgiftens forfall til godkjent oppsamlingsplass for bilvrak eller til bilopphuggeri for vraking/hugging.
h. Kjøretøy som er registrert på NATO eller NATOs hovedkvarter, styrker eller personell i den utstrekning dette følger av internasjonale avtaler Norge er forpliktet av. Fritaket omfatter på tilsvarende vilkår også styrker fra landene som deltar i Partnerskap for Fred.
i. Kjøretøy som drives kun med elektrisk strøm (el-biler).
Departementet kan gi forskrifter om avgrensing av og vilkår for fritak.
§ 3
For kjøretøy som er registrert pr. 1. januar eller som blir registrert i 1. halvår, og for årsprøvekjennemerker som er tildelt pr. 1. januar eller som blir tildelt i 1. halvår, skal det svares full avgift.
På vilkår departementet kan fastsette, skal det svares halv avgift på kjøretøy som:
1. dokumenteres levert til godkjent oppsamlingsplass for bilvrak eller til bilopphuggeri for vraking/hugging i første halvår, men etter avgiftens forfall,
2. registreres eller tildeles årsprøvekjennemerker i annet halvår.
§ 4
Avgift som ikke er betalt innen forfall, forhøyes med kr 250. Departementet kan gi forskrifter om innkreving av tilleggsavgiften.
§ 5
Oppstår det tvil om omfanget av avgiftsplikten, avgjøres spørsmålet av departementet.
§ 6
Departementet kan frita for eller sette ned avgiften når det oppstår enkelttilfeller eller situasjoner som ikke var overveiet da avgiftsvedtaket ble truffet og når avgiften i det spesielle enkelttilfellet får en utilsiktet virkning.
§ 7
Departementet kan gi forskrifter om at skyldig avgiftsbeløp og tilgodebeløp som er lavere enn en nærmere fastsatt grense, ikke skal betales eller tilbakebetales.
III. Vektårsavgift
§ 1
Fra 1. januar 2002 skal det i henhold til lov 19. juni 1959 nr. 2 om avgifter vedrørende motorkjøretøyer og båter til statskassen betales årsavgift på innenlandsregistrerte kjøretøy på minst 12 000 kg etter følgende satser (kroner):
1. Vektgradert årsavgift
A. Motorkjøretøyer
Avgiftsgruppe | Luftfjæring | Annet fjæringssystem |
2 aksler | ||
12 000 – 12 999 kg | 0 | 266 |
13 000 – 13 999 kg | 266 | 739 |
14 000 – 14 999 kg | 739 | 1 039 |
15 000 – og over | 1 039 | 2 354 |
3 aksler | ||
12 000 – 14 999 kg | 0 | 0 |
15 000 – 16 999 kg | 266 | 464 |
17 000 – 18 999 kg | 464 | 953 |
19 000 – 20 999 kg | 953 | 1 237 |
21 000 – 22 999 kg | 1 237 | 1 907 |
23 000 – og over | 1 907 | 2 963 |
Minst 4 aksler | ||
12 000 – 24 999 kg | 1 237 | 1 254 |
25 000 – 26 999 kg | 1 254 | 1 959 |
27 000 – 28 999 kg | 1 959 | 3 109 |
29 000 – og over | 3 109 | 4 612 |
B. Kombinasjoner av kjøretøy (vogntog)
Avgiftsgruppe | Luftfjæring | Annet fjæringssystem |
2 + 1 aksler | ||
12 000 – 13 999 kg | 0 | 0 |
14 000 – 15 999 kg | 0 | 0 |
16 000 – 17 999 kg | 0 | 120 |
18 000 – 19 999 kg | 120 | 274 |
20 000 – 21 999 kg | 274 | 644 |
22 000 – 22 999 kg | 644 | 833 |
23 000 – 24 999 kg | 833 | 1 503 |
25 000 – 27 999 kg | 1 503 | 2 636 |
28 000 kg og over | 2 636 | 4 625 |
2 + 2 aksler | ||
16 000 – 24 999 kg | 258 | 600 |
25 000 – 25 999 kg | 600 | 987 |
26 000 – 27 999 kg | 987 | 1 452 |
28 000 – 28 999 kg | 1 452 | 1 753 |
29 000 – 30 999 kg | 1 753 | 2 878 |
31 000 – 32 999 kg | 2 878 | 3 994 |
33 000 kg og over | 3 994 | 6 064 |
2 + minst 3 aksler | ||
16 000 – 37 999 kg | 3 178 | 4 423 |
38 000 – 40 000 kg | 4 423 | 6 013 |
Over 40 000 kg | 6 013 | 8 168 |
Minst 3 + 1 aksel | ||
16 000 – 24 999 kg | 258 | 600 |
25 000 – 25 999 kg | 600 | 987 |
26 000 – 27 999 kg | 987 | 1 452 |
28 000 – 28 999 kg | 1 452 | 1 753 |
29 000 – 30 999 kg | 1 753 | 2 878 |
31 000 – 32 999 kg | 2 878 | 3 994 |
33 000 – og over | 3 994 | 6 064 |
Minst 3 + 2 aksler | ||
16 000 – 37 999 kg | 2 808 | 3 900 |
38 000 – 40 000 kg | 3 900 | 5 395 |
Over 40 000 kg | 5 395 | 7 980 |
Minst 3 + minst 3 aksler | ||
16 000 – 37 999 kg | 1 598 | 1 933 |
38 000 – 40 000 kg | 1 933 | 2 886 |
Over 40 000 kg | 2 886 | 4 596 |
og
2. Miljødifferensiert årsavgift for dieseldrevne kjøretøy
Avgasskravnivå | ||||
Vektklasser | Ikke EURO | EURO I | EURO II | EURO III |
12 000 – 19 999 kg | 5 656 | 3 143 | 2 200 | 0 |
20 000 kg og over | 10 057 | 5 761 | 4 085 | 0 |
§ 2
Departementet kan gi forskrifter om hvilke fjæringssystemer som kan likestilles med luftfjæring og om fastsettelse av avgasskravnivå, herunder om krav til dokumentasjon for registreringsår og avgasskravnivå.
Departementet kan også gi forskrifter om etterberegning av avgift dersom det viser seg at et kjøretøy ikke oppfyller de krav til avgassutslipp som lå til grunn for beregning av avgiften.
§ 3
Departementet kan gi forskrifter om betaling av avgift for utenlandsregistrerte kjøretøy etter antall døgn de befinner seg i Norge (døgnavgift), herunder fastsette høyere døgnavgift for kjøretøy som er registrert i et land som krever høyere bruksavgifter av norske kjøretøy enn av dette lands kjøretøy, samt treffe gjensidige avtaler med andre land om fritak for eller nedsettelse av døgnavgiften.
§ 4
Grunnlaget for avgiften er den vekt som er oppgitt som tillatt totalvekt i motorvognregisteret, for semitrailere den del av totalvekten som faller på semitrailerens aksler. Departementet kan gi forskrifter om at avgiftsgrunnlaget kan settes lavere enn kjøretøyets tillatte totalvekt.
Hvis kjøretøyets totalvekt ikke direkte går frem av vognkortet, settes totalvekten til summen av kjøretøyets egenvekt og tillatt (registrert) lasteevne.
§ 5
Følgende kjøretøy er fritatt for vektgradert- og miljødifferensiert årsavgift:
a. traktorer,
b. kjøretøy registrert på kjennemerker med lysegule typer på sort bunn,
c. motorredskaper,
d. kjøretøy som er registrert på innehaver av løyve etter §§ 3 eller 7 i lov 4. juni 1976 nr. 63 om samferdsel som personrutevogn, kombinert rutevogn eller turvogn samt demonstrasjonsbusser i samme bevillingskjøring. Som turvogn menes i denne sammenheng busser med over 8 sitteplasser i tillegg til førersete og tillatt totalvekt over 5 000 kg,
e. kjøretøy som er 30 år eller eldre. Fritaket gjelder ikke tilhengere,
f. kjøretøy som i forbindelse med transport av gods fraktes på jernbane (kombinert godstransport),
g. kjøretøy som er registrert på NATO eller NATOs hovedkvarter, styrker eller personell i den utstrekning dette følger av internasjonale avtaler Norge er forpliktet av. Fritaket omfatter på tilsvarende vilkår også styrker fra landene som deltar i Partnerskap for Fred.
Departementet kan gi forskrifter om avgrensing av og vilkår for fritak.
§ 6
Departementet kan gi forskrifter om utskriving av avgiften i flere terminer, og om forholdsmessig beregning av avgiften ved avregistrering, vraking og omregistrering.
Departementet kan gi forskrifter om betaling av avgift basert på en dagsats på 2 pst. av full vektårsavgift med et fastsatt minstebeløp.
§ 7
Departementet kan gi forskrifter om grunnlaget for avgiften og om avrunding av avgiftsbeløpene.
§ 8
Oppstår det tvil om omfanget av avgiftsplikten, avgjøres spørsmålet av departementet.
§ 9
Departementet kan frita for eller sette ned avgiften når det oppstår enkelttilfeller eller situasjoner som ikke var overveiet da avgiftsvedtaket ble truffet og når avgiften i det spesielle enkelttilfellet får en utilsiktet virkning.
§ 10
Departementet kan gi forskrifter om at skyldig avgiftsbeløp og tilgodebeløp som er lavere enn en nærmere fastsatt grense, ikke skal betales eller tilbakebetales.
IV. Omregistreringsavgift
§ 1
Fra 1. januar 2002 skal det i henhold til lov 19. juni 1959 nr. 2 om avgifter vedrørende motorkjøretøyer og båter betales avgift til statskassen ved omregistrering av etternevnte, tidligere her i landet registrerte motorvogner og tilhengere med følgende beløp:
Registreringsår | |||||||
2002 kr | 2000 og 2001 kr | 1999 kr | 1998 til 1991 kr | 1990 og eldre kr | |||
a. | Mopeder. Motorsykler. Beltemotorsykler | ||||||
1. | Mopeder | 529 | 529 | 529 | 529 | 529 | |
2. | Motorsykler og beltemotorsykler med motor til og med 250 cm3 slagvolum | 1 508 | 1 508 | 1 508 | 1 508 | 1 315 | |
3. | Motorsykler og beltemotorsykler med motor over 250 cm3 slagvolum | 2 514 | 2 514 | 2 514 | 2 514 | 1 315 | |
b. | Personbiler. Busser | ||||||
Egenvekt (typegodkjent): | |||||||
1. | t.o.m. 800 kg | 7 385 | 5 594 | 4 217 | 2 818 | 1 315 | |
2. | over 800 kg t.o.m. 1 200 kg | 10 083 | 7 841 | 5 803 | 4 023 | 1 315 | |
3. | over 1 200 kg t.o.m. 1 600 kg | 14 498 | 11 261 | 8 234 | 5 594 | 1 315 | |
4. | over 1 600 kg | 18 777 | 14 498 | 10 601 | 7 236 | 1 315 | |
c. | Lastebiler. Trekkbiler. Varebiler. Kombinerte biler. Campingbiler. Beltebiler | ||||||
Egenvekt (typegodkjent): | |||||||
1. | t.o.m. 1 000 kg | 5 997 | 4 614 | 3 619 | 2 305 | 1 315 | |
2. | over 1 000 kg t.o.m. 2 000 kg | 9 156 | 7 438 | 5 536 | 3 823 | 1 315 | |
3. | over 2 000 kg t.o.m. 3 000 kg | 15 074 | 12 057 | 8 951 | 6 123 | 1 315 | |
4. | over 3 000 kg t.o.m. 4 000 kg | 20 752 | 16 593 | 12 445 | 8 359 | 8 359 | |
5. | over 4 000 kg t.o.m. 5 000 kg | 26 680 | 21 286 | 16 001 | 10 669 | 10 669 | |
6. | over 5 000 kg | 32 212 | 25 821 | 19 301 | 12 979 | 12 979 | |
d. | Biltilhengere, herunder semitrailere og campingtilhengere, med egenvekt over 350 kg | ||||||
Egenvekt (typegodkjent): | |||||||
1. | over 350 kg t.o.m. 1 000 kg | 5 992 | 4 614 | 3 619 | 2 305 | 2 305 | |
2. | over 1 000 kg t.o.m. 2 000 kg | 6 919 | 5 536 | 4 217 | 2 702 | 2 702 | |
3. | over 2 000 kg t.o.m. 3 000 kg | 10 475 | 8 431 | 6 322 | 4 217 | 4 217 | |
4. | over 3 000 kg t.o.m. 4 000 kg | 13 932 | 11 062 | 8 517 | 5 536 | 5 536 | |
5. | over 4 000 kg t.o.m. 5 000 kg | 19 636 | 15 808 | 11 858 | 7 841 | 7 841 | |
6. | over 5 000 kg | 25 921 | 20 354 | 15 221 | 10 145 | 10 145 |
§ 2
Det gis fritak eller refusjon av avgift ved omregistrering av kjøretøy:
1. ved ren navneendring (bevilling for/registrering av navnebytte må foreligge),
2. på ektefelle,
3. mellom foreldre og barn som arv (fullt skifte),
4. som er 30 år eller eldre,
5. som utloddes og som tidligere har vært registrert på utlodderen,
6. som skal registreres på kjennemerker med gule tegn på blå reflekterende bunn,
7. på NATO eller NATOs hovedkvarter i Norge, styrker eller personell i den utstrekning dette følger av internasjonale avtaler Norge er forpliktet av. Fritaket omfatter på tilsvarende vilkår også styrker fra landene som deltar i Partnerskap for Fred,
8. som har vært registrert på samme eier i 2 måneder eller mindre (samlet påskiltings-/registreringstid),
9. som tas tilbake av selger som følge av hevet kjøp etter kjøpslovens bestemmelser,
10. ved fusjon mellom aksjeselskaper,
11. ved omdannelse av virksomheter når tidligere og ny(e) eier(e) er identiske.
Departementet kan gi forskrifter om avgrensing av og vilkår for fritak.
§ 3
Oppstår det tvil om omfanget av avgiftsplikten, avgjøres spørsmålet av departementet.
§ 4
Departementet kan frita for eller sette ned avgiften når det oppstår enkelttilfeller eller situasjoner som ikke var overveiet da avgiftsvedtaket ble truffet og når avgiften i det spesielle enkelttilfellet får en utilsiktet virkning.
§ 5
Departementet kan gi forskrifter om at skyldig avgiftsbeløp og tilgodebeløp som er lavere enn en nærmere fastsatt grense, ikke skal betales eller tilbakebetales.
V. Avgift på bensin
§ 1
Fra 1. januar 2002 skal det i henhold til lov 19. mai 1933 nr. 11 om særavgifter betales avgift til statskassen på bensin. Avgift betales med følgende beløp pr. liter:
a. For blyholdig bensin: kr 4,62,
b. for blyfri bensin: kr 3,81.
Avgiften kommer i tillegg til avgift som skal betales i henhold til Stortingets vedtak om CO2-avgift på mineralske produkter.
Departementet kan gi forskrifter om hvilke produkter som omfattes av avgiftsplikten og om avgrensning og utfylling av reglene i denne bestemmelsen. Departementet kan videre gi forskrifter om at det skal betales avgift av annet flytende brennstoff som anses anvendelig som motordrivstoff. Departementet avgjør hva som er anvendelig som motordrivstoff.
§ 2
Det gis fritak, refusjon eller ytes tilskudd for avgift på bensin til følgende anvendelsesområder:
a. Utførsel.
b. Fly, unntatt Forsvarets fly.
c. Diplomater m.m.
d. Teknisk og medisinsk formål.
e. Som har tilknytning til utnyttelse av naturforekomster i havområder utenfor norsk terriorialgrense.
f. Båter og snøscootere i veiløse strøk.
g. Legges inn på tollager, når varene er bestemt til utførsel eller til bruk som nevnt i tolltariffens innledende bestemmelser § 24 nr. 1.
h. Reisegods og reiseutstyr.
i. Motorsager og andre arbeidsredskaper med 2- taktsmotor der den benyttede bensin har særlige helse- og miljømessige egenskaper.
j. Bensin gjenvunnet i VRU-anlegg (Vapour Recovery Unit).
k. NATO eller NATOs hovedkvarter i Norge, styrker eller personell i den utstrekning dette følger av internasjonale avtaler Norge er forpliktet av. Fritaket omfatter på tilsvarende vilkår også styrker fra landene som deltar i Partnerskap for Fred.
Departementet kan gi forskrifter om avgrensing av og vilkår for fritak.
§ 3
I tilfelle misbruk kan departementet nekte avgiftsfritak eller tilskudd for kortere eller lengre tid.
§ 4
Departementet kan gi forskrifter om grunnlaget for avgiften og om avrunding av avgiftsbeløpene.
§ 5
Oppstår det tvil om omfanget av avgiftsplikten, avgjøres spørsmålet av departementet.
§ 6
Departementet kan frita for eller sette ned avgiften når det oppstår enkelttilfeller eller situasjoner som ikke var overveiet da avgiftsvedtaket ble truffet og når avgiften i det spesielle enkelttilfellet får en utilsiktet virkning.
§ 7
Departementet kan gi forskrifter om at skyldig avgiftsbeløp og tilgodebeløp som er lavere enn en nærmere fastsatt grense, ikke skal betales eller tilbakebetales.
VI. Avgift på mineralolje til fremdrift av motorvogn (autodieselavgift)
§ 1
Fra 1. januar 2002 skal det i henhold til lov 19. mai 1933 nr. 11 om særavgifter betales avgift til statskassen med kr 3,10 pr. liter mineralolje til fremdrift av motorvogn. For mineralolje til fremdrift av motorvogn som inneholder 0,005 pst. vektandel svovel eller mindre, betales avgift med kr 2,77 pr. liter.
Departementet kan gi forskrifter om hvilke produkter som omfattes av avgiftsplikten og om avgrensing og utfylling av reglene i denne bestemmelsen.
Avgiften kommer i tillegg til avgift som skal betales i henhold til Stortingets vedtak om CO2- og svovelavgift på mineralske produkter.
§ 2
Når oljer er merket i samsvar med forskrift fastsatt av departementet, skal det ikke ilegges avgift etter § 1 første ledd.
Departementet kan i særskilte enkeltstående tilfeller bestemme at:
a. fritak for avgiftsplikten kan skje på annen måte enn bruk av merket olje, eller
b. avgift skal betales ved bruk av merket olje.
§ 3
På vilkår fastsatt av departementet kan det benyttes merket olje:
1. I følgende motorvogner:
a. traktorer,
b. motorvogner registrert på kjennemerker med lysegule typer på sort bunn,
c. motorredskaper,
d. tilhørende fremmede lands diplomatiske tjenestemenn som er tilsatt her og er offisielt anmeldt. Det samme gjelder for mineralolje til fremdrift av motorvogn som nyttes av utsendt generalkonsul, konsul og visekonsul i den utstrekning tilsvarende norske tjenestemenn nyter samme fordel i vedkommende fremmede land,
e. motorvogn tilhørende NATO eller NATOs hovedkvarter i Norge, styrker eller personell i den utstrekning dette følger av internasjonale avtaler Norge er forpliktet av. Fritaket omfatter på tilsvarende vilkår også styrker fra landene som deltar i Partnerskap for Fred.
2. Til annen bruk enn fremdrift av motorvogn.
§ 4
Det gis fritak, refusjon eller ytes tilskudd for avgift på autodiesel som bringes med som reisegods eller reiseutstyr til personlig bruk.
Departementet kan gi forskrifter om avgrensing av og vilkår for fritak.
§ 5
Departementet kan gi forskrifter om grunnlaget for avgiften og om avrunding av avgiftsbeløpene.
§ 6
Oppstår det tvil om omfanget av avgiftsplikten, avgjøres spørsmålet av departementet.
§ 7
Departementet kan frita for eller sette ned avgiften når det oppstår enkelttilfeller eller situasjoner som ikke var overveiet da avgiftsvedtaket ble truffet og når avgiften i det spesielle enkelttilfellet får en utilsiktet virkning.
§ 8
Departementet kan gi forskrifter om at skyldig avgiftsbeløp og tilgodebeløp som er lavere enn en nærmere fastsatt grense, ikke skal betales eller tilbakebetales.
4. Avgift på båtmotorer
§ 1
Fra 1. januar 2002 skal det i henhold til lov 19. mai 1933 nr. 11 om særavgifter betales avgift til statskassen ved import og innenlandsk tilvirking av båtmotorer (framdriftsmotorer) med kr 126,50 pr. hk. Som båtmotor anses også motorblokker til slike.
Avgiftsplikten gjelder båtmotorer på minst 9 hk.
Elektriske motorer er unntatt fra avgiftsplikt.
Departementet kan gi forskrifter om avgrensing og utfylling av denne bestemmelsen.
§ 2
Det gis fritak, refusjon eller ytes tilskudd for avgift på båtmotorer som:
a. Selges til eller innføres av utenlandske diplomatiske og konsulære tjenestemenn som nyter personlig tollfrihet.
b. Fra tilvirkers, importørs eller forhandlers lager
1. utføres til utlandet,
2. legges inn på tollager, når varene er bestemt til utførsel eller til bruk som nevnt i tolltariffens innledende bestemmelser § 24 nr. 1,
3. leveres til bruk i fartøy registrert i fiskebåtregisteret (dog ikke utenbordsmotorer og hekkaggregater),
4. leveres til bruk i fartøy mv. registrert i skipsregisteret, med unntak av fritidsbåter.
c. Innføres tollfritt i medhold av tolltariffens innledende bestemmelser § 11 pkt. 10, 12, 13 eller 14 e.
d. Benyttes i Forsvarets marinefartøy.
e. Selges til eller innføres av NATO eller NATOs hovedkvarter i Norge, styrker eller personell i den utstrekning dette følger av internasjonale avtaler Norge er forpliktet av. Fritaket omfatter på tilsvarende vilkår også styrker fra landene som deltar i Partnerskap for Fred.
Departementet kan gi forskrifter om avgrensing av og vilkår for fritak.
§ 3
Departementet kan gi forskrifter om grunnlaget for avgiften og om avrunding av avgiftsbeløpene.
§ 4
Oppstår det tvil om omfanget av avgiftsplikten, avgjøres spørsmålet av departementet.
§ 5
Departementet kan frita for eller sette ned avgiften når det oppstår enkelttilfeller eller situasjoner som ikke var overveiet da avgiftsvedtaket ble truffet og når avgiften i det spesielle enkelttilfellet får en utilsiktet virkning.
§ 6
Departementet kan gi forskrifter om at skyldig avgiftsbeløp og tilgodebeløp som er lavere enn en nærmere fastsatt grense, ikke skal betales eller tilbakebetales.
5. Forbruksavgift på elektrisk kraft
I
§ 1
Fra 1. januar 2002 skal det i henhold til lov 19. mai 1933 nr. 11 om særavgifter betales avgift til statskassen på elektrisk kraft som leveres eller innføres til bruk her i landet. Avgift skal betales også ved uttak av elektrisk kraft til eget bruk. Avgiftssatsen er 9,30 øre pr. kWh.
Avgift oppkreves ikke for industri, bergverk, arbeidsmarkedsbedrifter som utøver industriproduksjon og veksthusnæringen. Fritaket omfatter kun elektrisk kraft som benyttes i forbindelse med selve produksjonsprosessen.
Departementet kan gi forskrifter om avgiftsmessig avgrensing av industri, bergverk, arbeidsmarkedsbedrifter som utøver industriproduksjon og veksthusnæringen samt om praktiseringen av fritaket.
Avgift oppkreves ikke for Finnmark og følgende kommuner i Nord-Troms: Karlsøy, Kvænangen, Kåfjord, Lyngen, Nordreisa, Skjervøy og Storfjord.
§ 2
Det gis fritak, refusjon eller ytes tilskudd for avgift på kraft som:
a. Leveres i direkte sammenheng med produksjonen av elektrisk kraft.
b. Er produsert ved energigjenvinningsanlegg.
c. Er produsert i mottrykksanlegg.
d. Er produsert i aggregat med generator som har mindre merkeytelse enn 100 kVA.
e. Er produsert i nødstrømsaggregat i tilfeller hvor den normale elektrisitetsforsyning har sviktet.
f. Er produsert og forbrukt i transportmidler.
g. Leveres til NATO eller NATOs hovedkvarter i Norge, styrker eller personell i den utstrekning dette følger av internasjonale avtaler Norge er forpliktet av. Fritaket omfatter på tilsvarende vilkår også styrker fra landene som deltar i Partnerskap for Fred.
h. Leveres til bruk i driften av verneverdige fartøy, museumsjernbaner eller tekniske anlegg og kulturelle kulturminner på museumssektoren.
i. Leveres til bruk i produksjon av fjernvarme.
Departementet kan gi forskrifter om avgrensing av og vilkår for fritak.
§ 3
Departementet kan gi forskrifter om grunnlaget for avgiften og om avrunding av avgiftsbeløpene.
§ 4
Oppstår det tvil om omfanget av avgiftsplikten, avgjøres spørsmålet av departementet.
§ 5
Departementet kan frita for eller sette ned avgiften når det oppstår enkelttilfeller eller situasjoner som ikke var overveiet da avgiftsvedtaket ble truffet og når avgiften i det spesielle enkelttilfellet får en utilsiktet virkning.
§ 6
Departementet kan gi forskrifter om at skyldig avgiftsbeløp og tilgodebeløp som er lavere enn en nærmere fastsatt grense, ikke skal betales eller tilbakebetales.
6. Grunnavgift på fyringsolje mv.
§ 1
Fra 1. januar 2002 skal det i henhold til lov 19. mai 1933 nr. 11 om særavgifter betales avgift til statskassen på mineralolje med kr 0,389 pr. liter.
§ 2
Unntatt fra avgiftsplikt er:
a. flyparafin (jetparafin) som leveres til bruk om bord i fly,
b. olje som pålegges avgift etter Stortingets vedtak om avgift på mineralolje til framdrift av motorvogn (autodieselavgift).
§ 3
Det gis fritak, refusjon eller ytes tilskudd for avgift på mineralolje til følgende anvendelsesområder:
1. Utførsel.
2. Skip i utenriks fart.
3. Gods- og passasjertransport i innenriks sjøfart.
4. Fiske og fangst i nære farvann.
5. Fiske og fangst i fjerne farvann.
6. Anlegg eller innretninger som har tilknytning til utnyttelse av naturforekomster i havområder utenfor norsk territorialgrense, til transport mellom land og slike anlegg eller innretninger, og for spesialskip som har oppdrag i slik virksomhet.
7. Legges inn på tollager, når varene er bestemt til utførsel eller til bruk som nevnt i tolltariffens innledende bestemmelser § 24 nr. 1.
8. Benyttes som råstoff i industriell virksomhet dersom mineraloljen i sin helhet inngår og forblir i det ferdige produkt.
9. Innføres som reisegods eller reiseutstyr.
10. Verneverdige fartøy, museumsjernbaner eller tekniske anlegg og kulturelle kulturminner på museumssektoren.
11. NATO eller NATOs hovedkvarter, styrker eller personell i den utstrekning dette følger av internasjonale avtaler Norge er forpliktet av. Fritaket omfatter på tilsvarende vilkår også styrker fra landene som deltar i Partnerskap for Fred.
12. Treforedlingsindustrien, sildemel- og fiskemelindustrien.
Departementet kan gi forskrifter om avgrensing av og vilkår for fritak.
§ 4
Det gis fritak, refusjon eller ytes tilskudd for avgift for andel av biodiesel i mineraloljen.
Departementet kan gi forskrifter om avgrensing av og vilkår for fritak.
§ 5
Departementet kan gi forskrifter om grunnlaget for avgiften og om avrunding av avgiftsbeløpene.
§ 6
Oppstår det tvil om omfanget av avgiftsplikten, avgjøres spørsmålet av departementet.
§ 7
Departementet kan frita for eller sette ned avgiften når det oppstår enkelttilfeller eller situasjoner som ikke var overveiet da avgiftsvedtaket ble truffet og når avgiften i det spesielle enkelttilfellet får en utilsiktet virkning.
§ 8
Departementet kan gi forskrifter om at skyldig avgiftsbeløp og tilgodebeløp som er lavere enn en nærmere fastsatt grense, ikke skal betales eller tilbakebetales.
7. Miljøavgifter på mineralske produkter mv.
A. CO2-avgift på mineralske produkter
§ 1
Fra 1. januar 2002 skal det i henhold til lov 19. mai 1933 nr. 11 om særavgifter betales CO2-avgift til statskassen på følgende mineralske produkter i henhold til følgende satser:
1. Generell sats
a. Mineralolje: kr 0,49 pr. liter.
b. Kull og koks mv.: kr 0,49 pr. kg.
c. Bensin: kr 0,73 pr. liter.
2. Redusert sats, jf. § 2
a. Mineralolje: kr 0,28 pr. liter. For treforedlingsindustrien, sildemel- og fiskemelindustrien er satsen kr 0,245 pr. liter.
b. Bensin: kr 0,26 pr. liter.
Departementet kan gi forskrifter om hvilke produkter som omfattes av avgiftsplikten og om avgrensing og utfylling av reglene i denne bestemmelsen.
§ 2
Det skal betales redusert sats, gis refusjon eller tilskudd i henhold til § 1 nr. 2 til følgende anvendelsesområder:
1. Mineralolje til bruk i
a. Fly som flyr mellom norske flyplasser.
b. Anlegg eller innretninger som har tilknytning til utnyttelse av naturforekomster i havområder utenfor norsk territorialgrense, til transport mellom land og slike anlegg eller innretninger, og for spesialskip som har oppdrag i slik virksomhet.
c. Godstransport i innenriks sjøfart.
2. Bensin til bruk i
a. Fly som flyr mellom norske flyplasser, unntatt Forsvarets fly.
b. Anlegg eller innretninger som har tilknytning til utnyttelse av naturforekomster i havområder utenfor norsk territorialgrense, til transport mellom land og slike anlegg eller innretninger, og for spesialskip som har oppdrag i slik virksomhet.
Departementet kan gi forskrifter om avgrensing av og vilkår for fritak.
§ 3
Det gis fritak, refusjon eller ytes tilskudd for avgift på produkter til følgende anvendelsesområder:
1. Generelle fritak for produkter som
a. Utføres.
b. Legges inn på tollager, når varene er bestemt til utførsel eller til bruk som nevnt i tolltariffens innledende bestemmelser § 24 nr. 1.
c. Innføres som reisegods og reiseutstyr.
d. Benyttes som råstoff i industriell virksomhet på en slik måte at det ikke oppstår utslipp av karbon til luft eller utslippet er vesentlig lavere enn den benyttede mengde råstoff skulle tilsi.
e. Selges til eller innføres av NATO eller NATOs hovedkvarter, styrker eller personell i den utstrekning dette følger av internasjonale avtaler Norge er forpliktet av. Fritaket omfatter på tilsvarende vilkår også styrker fra landene som deltar i Partnerskap for Fred.
2. Mineralolje til bruk i
a. Skip i utenriks fart.
b. Fiske og fangst i fjerne farvann.
c. Fiske og fangst i nære farvann.
d. Verneverdige fartøy, museumsjernbaner eller tekniske anlegg og kulturelle kulturminner på museumssektoren.
e. Fly i utenriks fart.
3. Bensin til bruk for
a. Diplomater m.m.
b. Teknisk og medisinsk formål.
c. Motorsager og andre arbeidsredskaper med 2- taktsmotor der den benyttede bensin har særlige helse- og miljømessige egenskaper.
d. Bensin gjenvunnet i VRU-anlegg (Vapour Recovery Unit).
e. Fly i utenriks fart.
4. Kull og koks mv. til bruk som/til
a. Reduksjonsmiddel eller råvare i industrielle prosesser.
b. Fremstilling av klinker i forbindelse med sementproduksjon og løs leca (lecaklinker).
c. Verneverdige fartøy, museumsjernbaner eller tekniske anlegg og kulturelle kulturminner på museumssektoren.
Departementet kan gi forskrifter om avgrensing av og vilkår for fritak.
§ 4
Det gis fritak, refusjon eller ytes tilskudd for avgift for andel av biodiesel i mineraloljen.
Departementet kan fastsette forskrifter om avgrensing av og vilkår for fritaket.
§ 5
Departementet kan gi forskrifter om grunnlaget for avgiften og om avrunding av avgiftsbeløpene.
§ 6
Departementet kan ved overtredelse av §§ 2 eller 3 nekte fritak, nedsettelse eller tilskudd for kortere eller lengre tid.
§ 7
Oppstår det tvil om omfanget av avgiftsplikten, avgjøres spørsmålet av departementet.
§ 8
Departementet kan frita for eller sette ned avgiften når det oppstår enkelttilfeller eller situasjoner som ikke var overveiet da avgiftsvedtaket ble truffet og når avgiften i det spesielle enkelttilfellet får en utilsiktet virkning.
§ 9
Departementet kan gi forskrifter om at skyldig avgiftsbeløp og tilgodebeløp som er lavere enn en nærmere fastsatt grense, ikke skal betales eller tilbakebetales.
B. Svovelavgift
§ 1
Fra 1. januar 2002 skal det i henhold til lov 19. mai 1933 nr. 11 om særavgifter betales svovelavgift til statskassen på følgende mineralske produkter og utslipp i henhold til følgende satser:
1. Generell sats
Mineralolje: 7 øre pr. liter mineralolje for hver påbegynt 0,25 pst. vektandel svovel i olje som inneholder over 0,05 pst. vektandel svovel.
2. Redusert sats, jf. § 2
2,8 øre pr. liter mineralolje for hver påbegynt 0,25 pst. vektandel svovel i oljen. Avgift skal ikke svares for olje som inneholder 0,05 pst. vektandel svovel eller mindre.
Departementet kan gi forskrifter om hvilke produkter og utslipp som omfattes av avgiftsplikten og om avgrensing og utfylling av reglene i denne bestemmelsen.
§ 2
Det skal betales redusert sats, gis refusjon eller tilskudd i henhold til § 1 nr. 2 for mineralolje til følgende anvendelsesområder:
a. Fly som flyr mellom norske flyplasser.
b. Anlegg eller innretninger som har tilknytning til utnyttelse av naturforekomster i havområder utenfor norsk territorialgrense, til transport mellom land og slike anlegg eller innretninger, og for spesialskip som har oppdrag i slik virksomhet.
Departementet kan gi forskrifter om avgrensing av og vilkår for fritak.
§ 3
Det gis fritak, refusjon eller ytes tilskudd for avgift på produkter til følgende anvendelsesområder:
1. Generelle fritak
a. Utførsel.
b. Legges inn på tollager, når varene er bestemt til utførsel eller til bruk som nevnt i tolltariffens innledende bestemmelser § 24 nr. 1. Dette gjelder ikke når det skal betales avgift etter § 2.
c. Reisegods og reiseutstyr.
d. Utslippet av svovel til atmosfæren er mindre enn det som svovelinnholdet i de benyttede produkter skulle tilsi.
e. Verneverdige fartøy, museumsjernbaner eller tekniske anlegg og kulturelle kulturminner på museumssektoren.
f. NATO eller NATOs hovedkvarter, styrker eller personell i den utstrekning dette følger av internasjonale avtaler Norge er forpliktet av. Fritaket omfatter på tilsvarende vilkår også styrker fra landene som deltar i Partnerskap for Fred.
2. Mineralolje til bruk i
a. Skip i utenriks fart.
b. Fiske og fangst i fjerne farvann.
c. Fly i utenriks fart.
Departementet kan gi forskrifter om avgrensing av og vilkår for fritak.
§ 4
Det gis fritak, refusjon eller ytes tilskudd for avgift for andel av biodiesel i mineraloljen.
Departementet kan fastsette forskrifter om avgrensing av og vilkår for fritak.
§ 5
Departementet kan gi forskrifter om grunnlaget for avgiften og om avrunding av avgiftsbeløpene.
§ 6
Departementet kan ved overtredelse av §§ 2 eller 3 nekte fritak, nedsettelse eller tilskudd for kortere eller lengre tid.
§ 7
Oppstår det tvil om omfanget av avgiftsplikten, avgjøres spørsmålet av departementet.
§ 8
Departementet kan frita for eller sette ned avgiften når det oppstår enkelttilfeller eller situasjoner som ikke var overveiet da avgiftsvedtaket ble truffet og når avgiften i det spesielle enkelttilfellet får en utilsiktet virkning.
§ 9
Departementet kan gi forskrifter om at skyldig avgiftsbeløp og tilgodebeløp som er lavere enn en nærmere fastsatt grense, ikke skal betales eller tilbakebetales.
C. Avgift på smøreolje mv.
§ 1
Fra 1. januar 2002 skal det i henhold til lov 19. mai 1933 nr. 11 om særavgifter betales avgift til statskassen på smøreolje mv. med kr 1,53 pr. liter.
Departementet kan gi forskrifter om hvilke produkter som omfattes av avgiftsplikten og om avgrensing og utfylling av reglene i denne bestemmelsen.
§ 2
Det gis fritak, refusjon eller ytes tilskudd for avgift på smøreolje mv. til følgende anvendelsesområder:
a. Utførsel.
b. Utenriks fart.
c. Fiske og fangst i fjerne farvann.
d. Anlegg eller innretninger som har tilknytning til utnyttelse av naturforekomster i havområder utenfor norsk territorialgrense, til transport mellom land og slike anlegg eller innretninger, og for spesialskip som har oppdrag i slik virksomhet.
e. Legges inn på tollager, når varene er bestemt til utførsel eller til bruk som nevnt i tolltariffens innledende bestemmelser § 24 nr. 1.
f. Er påfylt kjøretøy, maskiner o.l. ved innførsel eller utførsel.
g. Fly, unntatt olje til Forsvarets fly.
h. Råstoff i industriell virksomhet som i sin helhet inngår og forblir i det ferdige produkt.
i. Omsettes i detaljforpakninger med innhold mindre enn 0,15 liter.
j. Verneverdige fartøy, museumsjernbaner eller tekniske anlegg og kulturelle kulturminner på museumssektoren.
k. NATO eller NATOs hovedkvarter, styrker eller personell i den utstrekning dette følger av internasjonale avtaler Norge er forpliktet av. Fritaket omfatter på tilsvarende vilkår også styrker fra landene som deltar i Partnerskap for Fred.
Departementet kan gi forskrifter om avgrensing av og vilkår for fritak.
§ 3
Departementet kan gi forskrifter om grunnlaget for avgiften og om avrunding av avgiftsbeløpene.
§ 4
Departementet kan i tilfelle overtredelse av § 2 nekte fritak, nedsettelse eller tilskudd for kortere eller lengre tid.
§ 5
Oppstår det tvil om omfanget av avgiftsplikten, avgjøres spørsmålet av departementet.
§ 6
Departementet kan frita for eller sette ned avgiften når det oppstår enkelttilfeller eller situasjoner som ikke var overveiet da avgiftsvedtaket ble truffet og når avgiften i det spesielle enkelttilfellet får en utilsiktet virkning.
§ 7
Departementet kan gi forskrifter om at skyldig avgiftsbeløp og tilgodebeløp som er lavere enn en nærmere fastsatt grense, ikke skal betales eller tilbakebetales.
8. Avgift på sluttbehandling av avfall
§ 1
Fra 1. januar 2002 skal det i henhold til lov 19. mai 1933 nr. 11 om særavgifter betales avgift til statskassen på avfall som er innlevert til sluttbehandling etter følgende satser:
1. opplagsplasser for avfall (fyllplasser); kr 320 pr. tonn
2. anlegg for forbrenning av avfall;
a. grunnavgift kr 80 pr. tonn
b. tilleggsavgift kr 240 pr. tonn.
Det gis fritak, refusjon eller ytes tilskudd for tilleggsavgift for anlegg med energiutnyttelse.
Departementet kan gi forskrifter om avgrensing og utfylling av reglene i denne bestemmelsen.
§ 2
Det gis fritak, refusjon eller ytes tilskudd for avgift på avfall som:
a. Innleveres til særskilt behandling i henhold til forskrift 19. mai 1994 nr. 362 om spesialavfall.
b. Innleveres til anlegg for ombruk, gjenvinning eller sortering for gjenvinning.
c. Består av ensartet, uorganisk materiale og som legges på særskilt opplagsplass.
d. Er restavfall fra utnyttelse av returfiber i treforedlingsindustrien.
e. Består av forurensede jord- og løsmasser, herunder avfall fra nedlagte avfallsdeponi.
Departementet kan gi forskrifter om avgrensing av og vilkår for fritak.
§ 3
Departementet kan gi forskrifter om grunnlaget for avgiften og om avrunding av avgiftsbeløpene.
§ 4
Oppstår det tvil om avgiftsplikten avgjøres spørsmålet av departementet.
§ 5
Departementet kan frita for eller sette ned avgiften når det oppstår enkelttilfeller eller situasjoner som ikke var overveiet da avgiftsvedtaket ble truffet og når avgiften i det spesielle enkelttilfellet får en utilsiktet virkning.
§ 6
Departementet kan gi forskrifter om at skyldig avgiftsbeløp eller tilgodebeløp som er lavere enn en nærmere fastsatt grense, ikke skal betales eller tilbakebetales.
9. Avgift på trikloreten (TRI) og tetrakloreten (PER)
§ 1
Fra 1. januar 2002 skal det i henhold til lov 19. mai 1933 nr. 11 om særavgifter betales avgift til statskassen på trikloreten (TRI) og tetrakloreten (PER), herunder gjenvunnet TRI og PER.
For TRI og PER som inngår som bestanddel i andre produkter, betales avgift av andelen TRI og PER. Avgift betales bare dersom andelen TRI er over 1 vektprosent av produktets totale vekt eller andelen PER er over 0,1 vektprosent av produktets totale vekt.
Avgift svares etter følgende intervaller og satser:
Innhold TRI/PER | kr pr. kg | ||
pst. | TRI | PER | |
1. | Over 0,1 – t.o.m. 1 | 0,51 | |
2. | Over 1 – t.o.m. 5 | 2,65 | 2,65 |
3. | Over 5 – t.o.m. 10 | 5,30 | 5,30 |
4. | Over 10 – t.o.m. 30 | 15,70 | 15,70 |
5. | Over 30 – t.o.m. 60 | 31,40 | 31,40 |
6. | Over 60 – t.o.m. 100 | 52,40 | 52,40 |
Ved beregning av avgift benyttes den høyeste av enten faktisk eller oppgitt andel TRI/PER.
Departementet kan gi forskrifter om hva som omfattes av avgiftsplikten og om avgrensing og utfylling av reglene i denne bestemmelsen.
§ 2
Det gis fritak, refusjon eller ytes tilskudd for avgift på varer som:
a. Utføres.
b. Legges inn på tollager, når varene er bestemt til utførsel eller til bruk som nevnt eller til bruk som nevnt i tolltariffens innledende bestemmelser § 24 nr. 1.
c. Gjenvinnes til eget bruk.
d. Bringes med som reisegods eller reiseutstyr til personlig bruk.
e. Selges til eller innføres av NATO eller NATOs hovedkvarter, styrker eller personell i den utstrekning dette følger av internasjonale avtaler Norge er forpliktet av. Fritaket omfatter på tilsvarende vilkår også styrker fra landene som deltar i Partnerskap for Fred.
Departementet kan gi forskrifter om avgrensing av og vilkår for fritak.
§ 3
Departementet kan gi forskrifter om grunnlaget for avgiften og om avrunding av avgiftsbeløpene.
§ 4
Oppstår det tvil om omfanget av avgiftsplikten, avgjøres spørsmålet av departementet.
§ 5
Departementet kan frita for eller sette ned avgiften når det oppstår enkelttilfeller eller situasjoner som ikke var overveiet da avgiftsvedtaket ble truffet og når avgiften i det spesielle enkelttilfellet får en utilsiktet virkning.
§ 6
Departementet kan gi forskrifter om at skyldig avgiftsbeløp og tilgodebeløp som er lavere enn en nærmere fastsatt grense, ikke skal betales eller tilbakebetales.
10. Avgift på sjokolade- og sukkervarer mv.
§ 1
Fra 1. januar 2002 skal det i henhold til lov 19. mai 1933 nr. 11 om særavgifter betales avgift til statskassen på sjokolade- og sukkervarer m.m. med kr 14,85 pr. kg av varens avgiftspliktige vekt. Det skal også betales avgift av slike varer uten tilsetning av sukker eller søtningsmiddel. Departementet kan gi forskrifter om hva som skal anses som avgiftspliktig sjokolade- og sukkervarer.
Departementet kan gi forskrift om forenklet avgiftsberegning for varer som reisende innfører til personlig bruk utover avgiftsfri kvote.
§ 2
Det gis fritak, refusjon eller ytes tilskudd for avgift på varer som:
a. Selges til eller innføres av utenlandske diplomatiske og konsulære tjenestemenn som nyter personlig tollfrihet.
b. Fra/til tilvirkers eller importørs lager
1. utføres til utlandet,
2. leveres som proviant mv. til bruk eller salg om bord i fartøyer eller luftfartøyer i utenriks fart, eller leveres til bruk i forbindelse med utforsking og utnytting av undersjøiske naturforekomster i havområder utenfor norsk territorialgrense, etter de samme bestemmelser som gjelder for toll,
3. legges inn på tollager, når varene er bestemt til utførsel eller til bruk som nevnt i tolltariffens innledende bestemmelser § 24 nr. 1.
c. Bringes med som reisegods eller reiseutstyr til personlig bruk.
d. Brukes som råstoff mv. ved fremstilling av varer.
e. Selges til eller innføres av NATO eller NATOs hovedkvarter, styrker eller personell i den utstrekning dette følger av internasjonale avtaler Norge er forpliktet av. Fritaket omfatter på tilsvarende vilkår også styrker fra landene som deltar i Partnerskap for Fred.
Departementet kan gi forskrifter om avgrensing av og vilkår for fritak.
§ 3
Departementet kan gi forskrifter om grunnlaget for avgiften og om avrunding av avgiftsbeløpene.
§ 4
Oppstår det tvil om omfanget av avgiftsplikten, avgjøres spørsmålet av departementet.
§ 5
Departementet kan frita for eller sette ned avgiften når det oppstår enkelttilfeller eller situasjoner som ikke var overveiet da avgiftsvedtaket ble truffet og når avgiften i det spesielle enkelttilfellet får en utilsiktet virkning.
§ 6
Departementet kan gi forskrifter om at skyldig avgiftsbeløp og tilgodebeløp som er lavere enn en nærmere fastsatt grense, ikke skal betales eller tilbakebetales.
11. Avgift på alkoholfrie drikkevarer mv.
§ 1
Fra 1. januar 2002 skal det i henhold til lov 19. mai 1933 nr. 11 om særavgifter betales avgift til statskassen på:
a. alkoholfrie drikkevarer, pr. liter salgsvare: kr 1,52
b. sirup som nyttes til ervervsmessig fremstilling av alkoholfrie drikkevarer i dispensere, fontener o.l., pr. liter salgsvare: kr 9,27
c. kullsyre som blir solgt eller innført til tilvirkning av alkoholfrie drikkevarer som ikke skal selges, pr. kg kullsyre: kr 61,52.
Med alkoholfrie drikkevarer likestilles i dette regelverket også drikk med alkoholstyrke til og med 0,7 volumprosent alkohol, jf. Stortingets vedtak om avgift på alkohol § 1 nr. 4 bokstav a.
§ 2
Unntatt fra avgiftsplikten er følgende kullsyrefrie drikkevarer:
a. råsaft, saftkonsentrat, juice, nektar, sirup, drikkevarer fremstilt av grønnsaker, vann uten tilsetting av smaksstoffer, saft av frukt og bær samt konsentrat av disse,
b. melk, melkeprodukter,
c. drikkevarer fremstilt av kakao og sjokolade og konsentrater av dette,
d. varer i pulverform.
§ 3
Det gis fritak, refusjon eller ytes tilskudd for avgift på varer som:
a. Selges til eller innføres av utenlandske diplomatiske og konsulære tjenestemenn som nyter personlig tollfrihet.
b. Fra tilvirkers eller importørs lager
1. utføres til utlandet,
2. leveres som proviant mv. til bruk eller salg om bord i fartøyer eller luftfartøyer i utenriks fart, eller leveres til bruk i forbindelse med utforsking og utnytting av undersjøiske naturforekomster i havområder utenfor norsk territorialgrense, etter de samme bestemmelser som gjelder for toll,
3. legges inn på tollager, når varene er bestemt til utførsel eller til bruk som nevnt i tolltariffens innledende bestemmelser § 24 nr. 1.
c. Nyttes til ervervsmessig fremstilling av annet enn drikkevarer.
d. Bringes med som reisegods eller reiseutstyr til personlig bruk.
e. Selges til eller innføres av NATO eller NATOs hovedkvarter, styrker eller personell i den utstrekning dette følger av internasjonale avtaler Norge er forpliktet av. Fritaket omfatter på tilsvarende vilkår også styrker fra landene som deltar i Partnerskap for Fred.
Departementet kan gi forskrifter om avgrensing av og vilkår for fritak.
§ 4
Departementet kan gi forskrifter om grunnlaget for avgiften og om avrunding av avgiftsbeløpene.
§ 5
Oppstår det tvil om omfanget av avgiftsplikten, avgjøres spørsmålet av departementet.
§ 6
Departementet kan frita for eller sette ned avgiften når det oppstår enkelttilfeller eller situasjoner som ikke var overveiet da avgiftsvedtaket ble truffet og når avgiften i det spesielle enkelttilfellet får en utilsiktet virkning.
§ 7
Departementet kan gi forskrifter om avgrensing og utfylling av bestemmelsene i §§ 1 og 2.
§ 8
Departementet kan gi forskrifter om at skyldig avgiftsbeløp og tilgodebeløp som er lavere enn en nærmere fastsatt grense, ikke skal betales eller tilbakebetales.
12. Avgifter på drikkevareemballasje
§ 1
Fra 1. januar 2002 skal det i henhold til lov 19. mai 1933 nr. 11 om særavgifter betales miljøavgift og grunnavgift til statskassen på følgende drikkevareemballasje og etter følgende satser pr. emballasjeenhet:
1. Miljøavgift
a. | Glass og metall | kr 4,19 |
b. | Plast | kr 2,52 |
c. | Kartong/papp | kr 1,05 |
Departementet kan på nærmere vilkår frita for, sette ned eller refundere miljøavgiften dersom emballasjen inngår i et retursystem.
2. Grunnavgift
Engangsemballasje | kr 0,85 |
Som engangsemballasje anses emballasje som ikke kan gjenbrukes i sin opprinnelige form.
Departementet kan gi forskrifter om avgrensing og utfylling av reglene i denne bestemmelsen.
§ 2
Unntatt fra miljøavgiften er følgende kullsyrefrie drikkevarer:
a) råsaft, saftkonsentrat, juice, nektar, sirup, drikkevarer fremstilt av grønnsaker, vann uten tilsetning av smaksstoffer, saft av frukt og bær samt konsentrat av disse,
b) melk, melkeprodukter,
c) drikkevarer fremstilt av kakao og sjokolade og konsentrater av dette,
d) varer i pulverform.
For grunnavgiften gjelder bokstavene b – d tilsvarende.
§ 3
Det gis fritak, refusjon eller ytes tilskudd for miljø- og grunnavgift på drikkevareemballasje:
a) med rominnhold på minst 4 liter,
b) som selges til eller innføres av utenlandske diplomatiske og konsulære tjenestemenn som nyter personlig tollfrihet,
c) som fra registrert virksomhets eller importørs lager
1. utføres til utlandet,
2. leveres som proviant mv. til bruk eller salg om bord i fartøyer eller luftfartøyer i utenriks fart, eller leveres til bruk i forbindelse med utforsking og utnytting av undersjøiske naturforekomster i havområder utenfor norsk territorialgrense, etter de samme bestemmelser som gjelder for toll,
3. legges inn på tollager, når varene er bestemt til utførsel eller til bruk som nevnt i tolltariffens innledende bestemmelser § 24 nr. 1.
d) bringes med som reisegods eller reiseutstyr til personlig bruk,
e) selges til eller innføres av NATO eller NATOs hovedkvarter, styrker eller personell i den utstrekning dette følger av internasjonale avtaler Norge er forpliktet av. Fritaket omfatter på tilsvarende vilkår også styrker fra landene som deltar i Partnerskap for Fred.
Departementet kan gi forskrift om avgrensing av og vilkår for fritak.
§ 4
Departementet kan gi forskrifter om grunnlaget for avgiften og om avrunding av avgiftsbeløpene.
§ 5
Oppstår det tvil om omfanget av avgiftsplikten, avgjøres spørsmålet av departementet.
§ 6
Departementet kan frita for eller sette ned avgiften når det oppstår enkelttilfeller eller situasjoner som ikke var overveiet da avgiftsvedtaket ble truffet og når avgiften i det spesielle enkelttilfellet får en utilsiktet virkning.
§ 7
Departementet kan gi forskrifter om at skyldig avgiftsbeløp og tilgodebeløp som er lavere enn en nærmere fastsatt grense, ikke skal betales eller tilbakebetales.
§ 8
Departementet kan vurdere overgangsordninger ved systemomlegging av avgiftene i enkelttilfeller og etter en særskilt vurdering.
13. Avgift på sukker mv.
§ 1
Fra 1. januar 2002 skal det i henhold til lov 19. mai 1933 nr. 11 om særavgifter betales avgift til statskassen på sukker mv. med kr 5,75 pr. kg av varens avgiftspliktige vekt.
§ 2
Avgiftsplikten omfatter:
1. Sukker (roe- og rørsukker).
2. Sirup og sukkeroppløsning av nevnte varer.
§ 3
Varer som inneholder sukker mv. nevnt under § 2, og som er ment eller som departementet finner tjenlige som erstatning for avgiftspliktig vare, kan undergis avgiftsplikt etter nærmere bestemmelse av departementet. Når slik avgiftsplikt blir pålagt, skal avgiften svares med beløp som så vidt mulig motsvarer avgiften etter § 1.
§ 4
Det gis fritak, refusjon eller ytes tilskudd for avgift på sukker som:
a. Selges til eller innføres av utenlandske diplomatiske og konsulære tjenestemenn som nyter personlig tollfrihet.
b. Fra tilvirkers eller importørs lager
1. utføres til utlandet,
2. leveres som proviant mv. til bruk eller salg om bord i fartøyer eller luftfartøyer i utenriks fart, eller leveres til bruk i forbindelse med utforsking og utnytting av undersjøiske naturforekomster i havområder utenfor norsk territorialgrense, etter de samme bestemmelser som gjelder for toll,
3. legges inn på tollager, når varene er bestemt til utførsel eller til bruk som nevnt i tolltariffens innledende bestemmelser § 24 nr. 1.
c. Nyttes til ervervsmessig fremstilling av varer.
d. Bringes med som reisegods eller reiseutstyr til personlig bruk.
e. Selges til eller innføres av NATO eller NATOs hovedkvarter, styrker eller personell i den utstrekning dette følger av internasjonale avtaler Norge er forpliktet av. Fritaket omfatter på tilsvarende vilkår også styrker fra landene som deltar i Partnerskap for Fred.
f. Nyttes til biavl.
Departementet kan gi forskrifter om avgrensing av og vilkår for fritak.
§ 5
Departementet kan gi forskrifter om hvilken ervervsmessig fremstilling av varer som faller inn under § 4 bokstav c.
§ 6
Departementet kan gi forskrifter om grunnlaget for avgiften og om avrunding av avgiftsbeløpene.
§ 7
Oppstår det tvil om omfanget av avgiftsplikten, avgjøres spørsmålet av departementet.
§ 8
Departementet kan frita for eller sette ned avgiften når det oppstår enkelttilfeller eller situasjoner som ikke var overveiet da avgiftsvedtaket ble truffet og når avgiften i det spesielle enkelttilfellet får en utilsiktet virkning.
§ 9
Departementet kan gi forskrifter om avgrensing og utfylling av bestemmelsene i §§ 1-3.
§ 10
Departementet kan gi forskrifter om at skyldig avgiftsbeløp og tilgodebeløp som er lavere enn en nærmere fastsatt grense, ikke skal betales eller tilbakebetales.
14. Dokumentavgift
§ 1
Fra 1. januar 2002 skal det i henhold til lov 12. desember 1975 nr. 59 om dokumentavgift betales avgift til statskassen ved tinglysing av dokument som overfører hjemmel til fast eiendom, herunder bygning på fremmed grunn, med 2,5 pst. av avgiftsgrunnlaget, dog minst kr 250.
Ved tinglysing av første gangs overføring av hjemmel til eierseksjon eller til fysisk del av eiendom i forbindelse med oppløsning av borettslag og boligaksjeselskaper betales avgift med kr 1 000 pr. hjemmelsoverføring.
§ 2
Fritatt for avgift er:
a. Gaveandel i dokument som inneholder gave, donasjon o.l. til det offentlige eller til offentlig godkjente stiftelser og legater, eller til foreninger med allmennnyttige formål og med styresete her i landet.
b. Dokument som overfører rettigheter til fast eiendom til utenlandske diplomatiske og konsulære misjoner.
c. Egen sameieandel ved overtagelse av fast eiendom ved oppløsning av sameie.
d. Overføring av hjemmel til fast eiendom mellom ektefeller.
e. Arveandel etter loven ved overtagelse av fast eiendom på skifte eller fra uskiftet bo. Forskudd på arv regnes ikke som arveandel og heller ikke testamentarv i den utstrekning den overstiger lovens arveandel.
f. Overføring av hjemmel til fast eiendom til forrige hjemmelshaver eller dennes ektefelle, i forbindelse med salg etter reglene om tvangssalg.
g. Overføring av hjemmel til fast eiendom til NATO eller NATOs hovedkvarter i den utstrekning dette følger av internasjonale avtaler Norge er forpliktet av.
Departementet kan gi forskrifter om avgrensing av og vilkår for fritak.
§ 3
Ved førstegangsoverføring av en selvstendig og i sin helhet nyoppført bygning som ikke er tatt i bruk, og overføring av bygg under arbeid betales avgift bare av salgsverdien av tomta dersom det blir tinglyst hjemmelsoverføring til denne.
§ 4
Oppstår det tvil om omfanget av avgiftsplikten, avgjøres spørsmålet av departementet.
§ 5
Departementet kan gi forskrifter om at skyldig avgiftsbeløp og tilgodebeløp som er lavere enn en nærmere fastsatt grense, ikke skal betales eller tilbakebetales.
15. Avgift på flyging av passasjerer
§ 1
Fra 1. januar 2002 t.o.m. 31. mars 2002 skal det i henhold til lov 19. mai 1933 nr. 11 om særavgifter betales avgift til statskassen på ervervsmessig flyging fra norske lufthavner med kr 128 pr. passasjer.
Departementet kan gi forskrifter om hva som skal anses som ervervsmessig flyging og om avgrensing av avgiftsplikten.
§ 2
Det gis fritak, refusjon eller ytes tilskudd for avgift på:
a. Flyging av luftbefordrerens ansatte på tjenestereise.
b. Flyging av barn under 2 år.
c. Transitt- og transferpassasjerer, såfremt reisen står i direkte forbindelse med annen flyreise. Fritaket gjelder ikke for flyging som nevnt under bokstav d i direkte tilknytning til annen avgiftspliktig flyreise.
d. Flyging av mannskap til og fra anlegg eller innretning på kontinentalsokkelen i Nordsjøen i tilknytning til utnyttelse av naturforekomster der.
e. Flyging til og fra lufthavn i Nordland, Troms og Finnmark. Fritaket gjelder ikke flyginger til og fra lufthavn i Tromsø og Bodø.
f. Flyging til lufthavn på Svalbard.
Departementet kan gi forskrifter om avgrensing av og vilkår for fritak.
§ 3
Oppstår det tvil om omfanget av avgiftsplikten, avgjøres spørsmålet av departementet.
§ 4
Departementet kan frita for eller sette ned avgiften når det oppstår enkelttilfeller eller situasjoner som ikke var overveiet da avgiftsvedtaket ble truffet og når avgiften i det spesielle enkelttilfellet får en utilsiktet virkning.
§ 5
Departementet kan gi forskrifter om at skyldig avgiftsbeløp og tilgodebeløp som er lavere enn en nærmere fastsatt grense, ikke skal betales eller tilbakebetales.
16. Avgift på frekvenser
Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2002 kan:
1. fastsette en avgift knyttet til disponering av frekvenser til drift av tredje generasjons system for mobilkommunikasjon (bl.a. UMTS),
2. fastsette en avgift knyttet til disponering av frekvenser til drift av andre generasjons mobilkommunikasjonssystem,
3. forestå salg av 5-sifrede telefonnummer,
4. fastsette nærmere bestemmelser om beregning og oppkreving av avgiften.
XII
Tollavgifter for budsjetterminen 2002
I
Tolltariffen slik den gjelder 31. desember 2001, herunder tolltariffens innledende bestemmelser, skal fortsatt gjelde med følgende endringer:
A
I tolltariffens innledende bestemmelser gjøres følgende endringer:
§ 2 nr. 3 første, annet og tredje ledd skal lyde:
3. Varer omfattet av en frihandelsavtale inngått mellom Norge og en fremmed stat eller gruppe av stater kan innenfor rammen av slike avtaler innføres med redusert toll, tollfritt eller med annen tollmessig justering. Preferansetollbehandling innvilges under forutsetning av at opprinnelsesreglene til den aktuelle frihandelsavtalen er oppfylt.
Følgende frihandelsavtaler er virksomme 1. januar 2002:
Avtalen om opprettelse av Det Europeiske Økonomiske Samarbeidsområde, EØS-avtalenProtokoll 3 Tabell I iverksettes ikke før revidert Protokoll 3 iverksettes.
Konvensjonen om opprettelse av Det Europeiske Frihandelsforbund
Handelsavtalen EF – Norge
Frihandelsavtalen EFTA – Tyrkia
Frihandelsavtalen EFTA – Den tsjekkiske republikk (Tsjekkia)
Frihandelsavtalen EFTA – Den slovakiske republikk (Slovakia)
Frihandelsavtalen EFTA – Israel
Frihandelsavtalen EFTA – Romania
Frihandelsavtalen EFTA – Bulgaria
Frihandelsavtalen EFTA – Ungarn
Frihandelsavtalen EFTA – Polen
Frihandelsavtalen EFTA – Slovenia
Frihandelsavtalen EFTA – Estland
Frihandelsavtalen EFTA – Latvia
Frihandelsavtalen EFTA – Litauen
Frihandelsavtalen Norge – Færøyene
Interim frihandelsavtale EFTA – PLO på vegne av Den palestinske selvstyremyndighet
Frihandelsavtalen EFTA – Marokko
Frihandelsavtalen EFTA - Mexico
Tollpreferanser gis under samme forutsetninger også for varer som er omfattet av bilaterale eller unilaterale erklæringer inngått i tilknytning til disse frihandelsavtalene.
§ 11 nr. 8 oppheves.
§ 14 nr. 10 nytt fjerde ledd skal lyde:
Varer som innføres for slik behandling mv. som nevnt under første ledd, bokstav a og b, og som skal gjenutføres til bruk i forbindelse med utforskning og utnytting av undersjøiske naturforekomster i havområder utenfor tollområdet, kan også tilhøre virksomheter hjemmehørende i Norge.
B
Oppdelingene for levende planter i samplantinger og avskårne blomster i blandede buketter endres som angitt i vedlegg 3.1 til St.prp. nr. 1 (2001-2002) Skatte-, avgifts- og tollvedtak.
Oppdelingene for kalkunrulade endres som angitt i vedlegg 3.2 til St.prp. nr. 1 (2001-2002) Skatte-, avgifts- og tollvedtak.
Oppdelingene for ustekte produkter til fremstilling av bakverk endres som angitt i vedlegg 3.3 til St.prp. nr. 1 (2001-2002) Skatte-, avgifts- og tollvedtak.
C
Tolltariffens tekst for visse posisjoner skal endres slik som fremgår av utrykt vedlegg til St.prp. nr. 1 (2001-2002) Skatte-, avgifts- og tollvedtak.
D
For industrivarer som 31. desember 2001 er oppført i tolltariffen med høyere tollsats enn 2002-satsene i nedtrappingsplanen i henhold til WTO-avtalen, reduseres tollsatsene i samsvar med det som følger av Norges forpliktelser etter nedtrappingsplanen.
E
Tollsatsene settes til 0 på de varenumrene i tolltariffen som er angitt i vedlegg 3.4 til St.prp. nr. 1 (2001- 2002) Skatte-, avgifts- og tollvedtak.
II
A
Finansdepartementet gis fullmakt til å iverksette de tollmessige sider ved eventuelle frihandelsavtaler mellom EFTA-landene og henholdsvis Jordan, Kroatia, Canada, Chile, Singapore, Kypros, Tunisia, Makedonia og Egypt.
B
Finansdepartementet gis fullmakt til å iverksette de tollmessige sidene ved Protokoll 3 til EØS-avtalen.
III
Finansdepartementet gis fullmakt til å innarbeide tekniske endringer i tolltariffen.
XIII
Avgift på legemiddelomsetning
Stortinget samtykker i at det av avgiftspliktig omsetning for legemiddelgrossister i 2002 skal betales avgift tilsvarende 1,4 pst.
Presidenten: Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti, Senterpartiet og Kystpartiet har varslet at de vil stemme imot.
Votering:Komiteens innstilling bifaltes med 88 mot 75 stemmer.(Voteringsutskrift kl. 21.50.34)Presidenten: Da gjenstår det å votere over rammeområde 24.
Her foreligger det mindretallsforslag fra Arbeiderpartiet, Fremskrittspartiet, Sosialistisk Venstreparti, Senterpartiet og Kystpartiet – det er forsagene nr. 15, 16, 17, 18 og 19. Også disse forslagene bortfaller.
Komiteen hadde innstillet:D Rammeområde 24 (Utbytte mv.)I
På statsbudsjettet for 2002 bevilges under:
Kap. | Post | Formål: | Kroner | Kroner |
Inntekter | ||||
5316 | Kommunalbanken AS | |||
70 | Garantiprovisjon | 16 800 000 | ||
5616 | Renter og utbytte i Kommunalbanken AS | |||
81 | Aksjeutbytte | 29 200 000 | ||
5618 | Innskuddskapital i Posten Norge BA | |||
80 | Utbytte | 300 000 000 | ||
5620 | Renter og utbytte fra Statens nærings- og distriktsutviklingsfond (jf. kap. 2420) | |||
81 | Renter, risikolåneordningen | 180 000 000 | ||
83 | Utbytte, grunnfinansierings- og lavrisikolåneordningen | 28 750 000 | ||
84 | Utbytte fra SND Invest AS | 90 000 000 | ||
85 | Rentemargin, risikolåneordningen | 5 000 000 | ||
86 | Renter, grunnfinansierings- og lavrisikolåneordningen | 717 500 000 | ||
5630 | Aksjer i Norsk Eiendomsinformasjon as | |||
80 | Utbytte | 5 000 000 | ||
5631 | Aksjer i A/S Vinmonopolet | |||
80 | Statens overskuddsandel | 33 100 000 | ||
81 | Utbytte | 2 000 | ||
5651 | Aksjer i selskaper under Landbruksdepartementet | |||
80 | Utbytte | 750 000 | ||
5652 | Innskuddskapital i Statskog SF | |||
80 | Utbytte | 8 500 000 | ||
5656 | Aksjer i selskaper under Nærings- og handelsdepartementets forvaltning (jf. kap. 950) | |||
80 | Utbytte | 5 186 500 000 | ||
5670 | Renter og utbytte fra Entra Eiendom AS | |||
80 | Renter | 110 000 000 | ||
81 | Utbytte | 80 000 000 | ||
5671 | Renter og utbytte fra BaneTele AS | |||
80 | Renter | 7 500 000 | ||
81 | Utbytte | 8 000 000 | ||
5680 | Utbytte fra statsforetak under Olje- og energidepartementet | |||
80 | Utbytte, Statnett SF | 80 000 000 | ||
5685 | Aksjer i Statoil ASA | |||
80 | Utbytte | 4 600 000 000 | ||
5692 | Utbytte av statens kapital i Den nordiske investeringsbank | |||
80 | Utbytte | 59 000 000 | ||
Totale inntekter | 11 545 602 000 |
II
Garantiprovisjon fra Kommunalbanken AS
Stortinget samtykker i at Kommunalbanken AS i 2002 betaler en provisjon på statsgarantien på 0,1 pst. av bankens lån opptatt før 1. november 1999.
III
AS Vinmonopolet
Stortinget samtykker i at statens andel i 2002 av driftsoverskuddet i AS Vinmonopolet fastsettes til 40 pst. av resultatet i 2001, før ekstraordinære poster og etter vinmonopolavgiften.
Presidenten: Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti, Senterpartiet og Kystpartiet har varslet at de vil stemme imot.
Votering:Komiteens innstilling bifaltes med 89 mot 74 stemmer.(Voteringsutskrift kl. 21.51.26)Presidenten: Vi skulle da være ferdig med voteringene under sak nr. 3.