Innstilling fra finanskomiteen om revidert nasjonalbudsjett for 2010, tilleggsbevilgninger og omprioriteringer i statsbudsjettet for 2010 og endringer i skatte- og avgiftsreglene mv.
Dette dokument
- Innst. 350 S (2009–2010)
- Kildedok: Meld. St. 2 (2009–2010), Prop. 119 LS (2009–2010), Prop. 125 S (2009–2010) og Prop. 126 LS (2009–2010)
- Dato: 11.06.2010
- Utgiver: finanskomiteen
- Sidetall: 352
Tilhører sak
Alt om
Innhold
- 1. Innledning
- 2. Revidert nasjonalbudsjett 2010
- 2.1 Hovedlinjer i den økonomiske politikken og utsiktene
for norsk økonomi
- 2.1.1 Sammendrag
- Bedre vekstutsikter internasjonalt, men høy statsgjeld
gir betydelig usikkerhet
- Norsk økonomi har klart seg godt gjennom finanskrisen
- Orden i økonomien er det beste vernet mot økonomiske kriser
- Utfordringer for den økonomiske politikken
- Gjennomføringen av budsjettpolitikken i 2010
- Hovedtrekk i skatte- og avgiftsopplegget
- Kommunenes inntekter
- Pengepolitikken
- Sysselsettings- og inntektspolitikken
- Regjeringens klimapolitikk
- Fordelingsutvalgets innstilling
- Bedre vekstutsikter internasjonalt, men høy statsgjeld
gir betydelig usikkerhet
- 2.1.2 Komiteens merknader
- 2.1.1 Sammendrag
- 2.1 Hovedlinjer i den økonomiske politikken og utsiktene
for norsk økonomi
- 3. Tilleggsbevilgninger og omprioriteringer i statsbudsjettet for 2010
- 4. Forslag til endrede skatte- og avgiftsbestemmelser
- 4.1 Innledning
- 4.2 Økt skattemessig avskrivningssats for saldogruppe d) biler, maskiner, inventar, mv., jf. kap. 5501 post 72
- 4.3 Skattefunn, jf. kap. 5501 post 72
- 4.4 Likebehandling av særfradrag for fedmeoperasjon mv., jf. kap. 5501, post 72
- 4.5 Skattefradrag for gaver til frivillige organisasjoner, jf. kap. 5501, post 72
- 4.6 Skattefradrag for kjøp av aksjer i egen bedrift, jf. kap. 5501, post 72, kap. 5700, post 71 og post 72
- 4.7 Årlig sparebeløp i individuelle pensjonsordninger jf. kap. 5501, post 72
- 4.8 Endring av BSU-ordningen, jf. kap. 5501, post 72
- 4.9 Beløpsgrenser for lønnsoppgaveplikt generelt og i frivillige organisasjoner, jf. kap. 5501, post 72, kap. 5700, post 71 og post 72
- 4.10 Fradrag for fagforeningskontingent, jf. kap. 5501, post 72
- 4.11 Kapitalfunn, jf. kap. 5501, post 72
- 4.12 Næringsfradrag for selvstendig næringsdrivende, jf. kap. 5501 post 72
- 4.13 Skattekredittordning/fondsordning for selvstendig næringsdrivende, jf. kap. 5501, post 72
- 4.14 Maksimalt sparebeløp i OTP-ordning for enkeltpersonsforetak, jf. kap. 5501, post 72
- 4.15 Skattefritak for arbeidsgiverbetalte behandlingsutgifter og helseforsikring, jf. kap. 5501, post 72
- 4.16 Skattefritak fordelsbeskatning for nullutslippsbiler, jf. kap. 5501, post 72
- 4.17 Arveavgiften, jf. kap. 5506, post 70
- 4.18 Bortfall av og lavere tollsatser, jf. kap. 5511 post 70
- 4.19 Merverdiavgift, utvidet avgiftsplikt på kultur- og idrettsområdet, jf. kap. 5521 post 70
- 4.20 Merverdiavgift på e-bøker, jf. kap. 5521 post 70
- 4.21 Moms på fersk frukt og grønt, sukkerholdige drikkevarer og mat, jf. kap. 5521, post 70
- 4.22 Øvrige endringer av mva-regelverket, jf. kap. 5521 post 70
- 4.23 Lavere særavgift på grensehandelsvarer som alkohol, jf. kap. 5526 post 70
- 4.24 Tobakksavgift, jf. kap. 5531, post 70
- 4.25 Avgiftsfritak for politiets utrykkingskjøretøy, jf. kap. 5536, post 71
- 4.26 Avgift på motorvogn mv., jf. kap. 5536 post 71
- 4.27 Avgift på bensin, jf. kap. 5536 post 76
- 4.28 Biodiesel, jf. kap. 5536 post 77
- 4.29 Avgift på elektrisk kraft, jf. kap. 5541, post 70
- 4.30 Avgift på mineralolje, jf. kap. 5542, post 70
- 4.31 CO2-avgift på mineralske produkter, jf. kap. 5543, post 70
- 4.32 Svovelavgift, jf. kap. 5543, post 71
- 4.33 Avgift på sluttbehandling av avfall, jf. kap. 5546 post 70
- 4.34 Miljøavgift på klimagasser, jf. kap. 5548, post 70
- 4.35 Avgift på utslipp av NOx, jf. kap. 5549, post 70
- 4.36 Lavere særavgift på sjokolade- og sukkervarer, jf. kap. 5555 post 70
- 4.37 Miljøavgift på plastposer, jf. kap. 5560 (NY) post 70
- 4.38 Produktavgift på saft, jf. kap. 5556 post 70
- 4.39 Produktavgift på førstehåndsomsetning av fisk, jf. kap. 5575 post 74
- 4.40 Trygdeavgift for AFP-pensjonister, jf. kap. 5700, post 71
- 4.41 Trygdeavgift for selvstendig næringsdrivende, jf. kap. 5700, post 71
- 4.42 Fjerning av arbeidsgiveravgift for lærlinger, redusert arbeidsgiveravgift for seniorer med 2 prosentpoeng, jf. kap. 5700 post 72
- 5. Utenriksdepartementet
- 5.1 Kap. 100 Utenriksdepartementet
- 5.2 Kap. 103 Regjeringens fellesbevilgning for representasjon
- 5.3 Kap. 116 Deltaking i internasjonale organisasjoner
- 5.4 Kap. 141 Direktoratet for utviklingssamarbeid (Norad)
- 5.5 Kap. 151 Bistand til Asia
- 5.6 Kap. 153 Bistand til Latin-Amerika
- 5.7 Kap. 160 Sivilt samfunn og demokratiutvikling
- 5.8 Kap. 161 Næringsutvikling
- 5.9 Kap. 162 Overgangsbistand (gap)
- 5.10 Kap. 163 Nødhjelp, humanitær bistand og menneskerettigheter
- 5.11 Kap. 165 Forskning, kompetanseheving og evaluering
- 5.12 Kap. 166 Miljø- og bærekraftig utvikling mv.
- 5.13 Kap. 167 Flyktningtiltak i Norge, godkjent som utviklingshjelp (ODA)
- 5.14 Kap. 169 Globale helse- og vaksineinitiativ
- 5.15 Kap. 170 FN-organisasjoner mv.
- 5.16 Kap. 171 Multilaterale finansinstitusjoner
- 5.17 Andre saker
- 5.18 Andre merknader og forslag fremkommet under komiteens behandling
- 6. Kunnskapsdepartementet
- 6.1 Kap. 200 Kunnskapsdepartementet
- 6.2 Kap. 221 Foreldreutvalget for grunnopplæringen
- 6.3 Kap. 222 Statlige grunn- og videregående skoler og grunnskoleinternat
- 6.4 Kap. 224 Senter for IKT i utdanningen
- 6.5 Kap. 225 Tiltak i grunnopplæringen
- 6.5.1 Post 1 Driftsutgifter
- 6.5.2 (NY) Post 51 Tilskudd til samarbeidstiltak skole/barnevern
- 6.5.3 Post 64 Tilskudd til opplæring av barn og unge asylsøkere
- 6.5.4 Post 71 Tilskudd til utvikling av musikk- og kulturskolene
- 6.5.5 Post 72 Tilskudd til internasjonale utdanningsprogram
- 6.5.6 Post 79 (NY) Kompetanseheving lærere
- 6.6 Kap. 3225 Tiltak i grunnopplæringen
- 6.7 Kap. 226 Kvalitetsutvikling i grunnopplæringen
- 6.8 Kap. 228 Tilskudd til private skoler mv.
- 6.8.1 Rett til utvidet tid i videregående opplæring i private skoler
- 6.8.2 Post 70 Private grunnskoler, overslagsbevilgning
- 6.8.3 Post 71 Private videregående skoler, overslagsbevilgning
- 6.8.4 Post 72 Private skoler godkjent etter kap. 4 i voksenopplæringsloven, overslagsbevilgning
- 6.8.5 Post 74 Private videregående skoler i utlandet, overslagsbevilgning
- 6.8.6 Post 75 Private skoler for funksjonshemmede elever, overslagsbevilgning
- 6.8.7 Post 76 Andre private skoler
- 6.8.8 Post 82 (NY) Kapitaltilskudd
- 6.9 Kap. 229 Andre tiltak
- 6.10 Kap. 231 Barnehager
- 6.10.1 Post 51 Forskning
- 6.10.2 Post 60 Driftstilskudd til barnehager, overslagsbevilgning
- 6.10.3 Post 61 Investeringstilskudd, overslagsbevilgning
- 6.10.4 Post 62 Tilskudd til tiltak for barn med nedsatt funksjonsevne i barnehage
- 6.10.5 Post 64 Tilskudd til midlertidige lokaler, overslagsbevilgning
- 6.10.6 Post 65 Skjønnsmidler til barnehager
- 6.11 Kap. 253 Folkehøyskoler
- 6.12 Kap. 254 Tilskudd til voksenopplæring
- 6.13 Kap. 255 Tilskudd til freds- og menneskerettssentre mv.
- 6.14 Kap. 257 Program for basiskompetanse i arbeidslivet
- 6.15 Kap. 258 Analyse og utviklingsarbeid
- 6.16 Kap. 260 Universiteter og høyskoler
- 6.17 Kap. 270 Studium i utlandet og sosiale formål for studenter
- 6.18 Kap. 280 Felles administrative enheter
- 6.19 Kap. 3280 Felles administrative enheter
- 6.20 Kap. 281 Felles tiltak for universiteter og høgskoler
- 6.21 Kap. 285 Norges forskningsråd
- 6.22 Kap. 286 Forskningsfond
- 6.23 Kap. 288 Internasjonale samarbeidstiltak
- 6.24 Kap. 3288 Internasjonale samarbeidstiltak
- 6.25 Kap. 2410 Statens lånekasse for utdanning
- 6.25.1 Post 1 Driftsutgifter, kan nyttes under post 45, og post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres
- 6.25.2 Post 50 Avsetning til utdanningsstipend, overslagsbevilgning
- 6.25.3 Post 70 Utdanningsstipend, overslagsbevilgning
- 6.25.4 Post 71 Andre stipend, overslagsbevilgning
- 6.25.5 Post 72 Rentestønad, overslagsbevilgning
- 6.25.6 Post 73 Avskrivninger, overslagsbevilgning
- 6.25.7 Post 74 Tap på utlån
- 6.25.8 Post 76 Startstipend til kvotestudenter
- 6.25.9 Post 90 Økt lån og rentegjeld, overslagsbevilgning
- 6.26 Kap. 5310 Statens lånekasse for utdanning
- 6.27 Kap. 5617 Renter fra Statens lånekasse for utdanning
- 7. Kulturdepartementet
- 7.1 Kap. 300 Kulturdepartementet
- 7.2 Kap. 310 Tilskudd til trossamfunn m.m.
- 7.3 Kap. 315 Frivillighetsformål
- 7.4 Kap. 320 Allmenne kulturformål
- 7.5 Kap. 326 Språk-, litteratur- og bibliotekformål
- 7.6 Kap. 334 Film- og medieformål
- 7.7 Kap. 335 Pressestøtte
- 7.8 Andre saker
- 7.9 Andre merknader og forslag fremkommet under komiteens behandling
- 8. Justisdepartementet
- 8.1 Kap. 61 Høyesterett
- 8.2 Kap. 400 Justisdepartementet
- 8.3 Kap. 410 Tingrettene og lagmannsrettene
- 8.4 Kap. 3410 Rettsgebyr
- 8.5 Kap. 414 Forliksråd og andre domsutgifter
- 8.6 Kap. 430 Kriminalomsorgens sentrale forvaltning
- 8.7 Kap. 432 Kriminalomsorgens utdanningssenter (KRUS)
- 8.8 Kap. 440 Politidirektoratet – politi og lensmannsetaten
- 8.8.1 Post 1 Driftsutgifter, kan nyttes under
kap. 441 post 1
- 8.8.1.1 Sammendrag
- Økt antall returer
- Utvidelse av kapasiteten ved Politiets utlendingsinternat på Trandum
- Politiets sikkerhetstjeneste (PST)
- Barnehus
- Overføring av ansatte fra Siviltjenesten til politiet
- Grensekommissæren
- Nasjonalt ID-kort
- Elektronisk fakturaløsning
- Tjenestenivåavtale mellom Politiets data- og materielltjeneste og Toll- og avgiftsdirektoratet
- Oppsummering
- 8.8.1.2 Komiteens merknader
- 8.8.1.1 Sammendrag
- 8.8.2 Post 21 Spesielle driftsutgifter
- 8.8.3 Post 70 Tilskudd
- 8.8.1 Post 1 Driftsutgifter, kan nyttes under
kap. 441 post 1
- 8.9 Kap. 3440 Politidirektoratet – politi- og lensmannsetaten
- 8.10 Kap. 441 Oslo politidistrikt
- 8.11 Kap. 448 Grensekommissæren
- 8.12 Kap. 450 Sivile vernepliktige
- 8.13 Kap. 451 Samfunnssikkerhet og beredskap
- 8.14 Kap. 3451 Samfunnssikkerhet og beredskap
- 8.15 Kap. 455 Redningstjenesten
- 8.16 Kap. 456 Direktoratet for nødkommunikasjon
- 8.17 Kap. 460 Spesialenheten for politisaker
- 8.18 Kap. 462 Tinglysing
- 8.19 Kap. 3462 Tinglysing
- 8.20 Kap. 467 Norsk Lovtidend
- 8.21 Kap. 470 Fri rettshjelp
- 8.22 Kap. 3470 Fri rettshjelp
- 8.23 Kap. 471 Statens erstatningsansvar
- 8.24 Kap. 474 Konfliktråd
- 8.25 Kap. 480 Svalbardbudsjettet
- 8.26 Kap. 490 Utlendingsdirektoratet
- 8.26.1 Post 1 Driftsutgifter
- 8.26.2 Post 21 Spesielle driftsutgifter, statlige mottak, kan nyttes under post 60
- 8.26.3 Post 22 Spesielle driftsutgifter, tolk og oversettelse
- 8.26.4 Post 60 Tilskudd til vertskommuner for statlige mottak for asylsøkere og flyktninger
- 8.26.5 Post 70 Økonomiske ytelser til beboere i asylmottak, kan nyttes under post 60
- 8.26.6 Post 72 Retur og tilbakevending for flyktninger, kan overføres
- 8.26.7 Post 73 Gjenbosetting av flyktninger, støttetiltak, kan nyttes under kap. 821 post 60
- 8.26.8 Post 73 Gjenbosetting av flyktninger, støttetiltak
- 8.26.9 Post 75 Reiseutgifter for flyktninger til og fra utlandet, kan overføres
- 8.27 Kap. 3490 Utlendingsdirektoratet
- 8.28 Andre saker
- 8.29 Andre merknader og forslag fremkommet under komiteens behandling
- 9. Kommunal- og regionaldepartementet
- 9.1 Kap. 500 Kommunal- og regionaldepartementet
- 9.2 Kap. 551 Regional utvikling og nyskaping
- 9.3 Kap. 552 Nasjonalt samarbeid for regional utvikling
- 9.4 Kap. 571 Rammetilskudd til kommuner
- 9.5 Kap. 572 Rammetilskudd til fylkeskommuner
- 9.6 Kap. 580 Bostøtte
- 9.7 Kap. 581 Bolig- og bomiljøtiltak
- 9.8 Kap. 582 Rentekompensasjon for skole- og svømmeanlegg og kirkebygg
- 9.9 Kap. 586 Tilskudd til omsorgsboliger og sykehjemsplasser
- 9.10 Kap. 2412 Husbanken
- 9.11 Kap. 5312 Husbanken
- 9.12 Kap. 5615 Husbanken
- 10. Arbeidsdepartementet
- 10.1 Kap. 600 Arbeidsdepartementet
- 10.2 Kap. 601 Utredningsvirksomhet, forskning m.m.
- 10.3 Kap. 605 Arbeids- og velferdsetaten
- 10.3.1 Post 1 Driftsutgifter
- 10.3.1.1 Sammendrag
- Utredning av forholdet mellom Nav-kontor og forvaltningsenheter
- Om situasjonen i Arbeids- og velferdsetaten – restansesituasjonen, internkontroll og IKT
- Overføring av ansvaret for forvaltningen av frikort for enkeltpersoner fra Arbeids- og velferdsetaten til Helsedirektoratet
- Utvikling av tiltak i ny IA-avtale av 24. februar 2010
- Reduksjon som følge av endrede vilkår knyttet til lovendring om utvidet rett til fedrekvote
- 10.3.1.2 Komiteens merknader
- 10.3.1.1 Sammendrag
- 10.3.2 Post 70 Tilskudd til helse- og rehabiliteringstjenester for sykemeldte, kan overføres
- 10.3.1 Post 1 Driftsutgifter
- 10.4 Kap. 3605 Arbeids- og velferdsetaten
- 10.5 Kap. 611 Pensjoner av statskassen
- 10.6 Kap. 612 Tilskudd til Statens Pensjonskasse
- 10.7 Kap. 613 Arbeidsgiveravgift til folketrygden
- 10.8 Kap. 614 Boliglånsordningen i Statens Pensjonskasse
- 10.9 Kap. 3614 Boliglånsordningen i Statens Pensjonskasse
- 10.10 Kap. 615 Yrkesskadeforsikring
- 10.11 Kap. 3615 Yrkesskadeforsikring
- 10.12 Kap. 616 Gruppelivsforsikring
- 10.13 Kap. 3616 Gruppelivsforsikring
- 10.14 Kap. 621 Tilskudd til sosiale tjenester og sosial inkludering
- 10.15 Kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak
- 10.16 Kap. 635 Ventelønn
- 10.17 Kap. 3635 Ventelønn
- 10.18 Kap. 640 Arbeidstilsynet
- 10.19 Kap. 645 Regional veneombudsordning i hotell- og restaurantbransjen og renholdsbransjen
- 10.20 Kap. 646 Pionerdykkere i Nordsjøen
- 10.21 Kap. 664 Pensjonstrygden for sjømenn
- 10.22 Kap. 666 Avtalefestet pensjon
- 10.23 Kap. 2470 Statens Pensjonskasse
- 10.24 Kap. 2541 Dagpenger
- 10.25 Kap. 5705 Refusjon av dagpenger
- 10.26 Kap. 2542 Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs mv.
- 10.27 Kap. 5704 Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs mv.
- 10.28 Kap. 2620 Stønad til enslig mor eller far
- 10.29 Kap. 2650 Sykepenger
- 10.30 Kap. 2651 Ytelser under arbeidsavklaring
- 10.31 Kap. 2655 Uførhet
- 10.32 Kap. 2661 Grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv.
- 10.33 Kap. 2670 Alderspensjon
- 10.34 Kap. 2690 Diverse utgifter
- 10.35 Kap. 5607 Renter av boliglånsordningen i Statens Pensjonskasse
- 10.36 Kap. 5701 Diverse inntekter
- 10.37 Andre saker
- 10.38 Andre merknader og forslag fremkommet under komiteens behandling
- 11. Helse- og omsorgsdepartementet
- 11.1 Kap. 702 Beredskap
- 11.2 Kap. 710 Nasjonalt folkehelseinstitutt
- 11.3 Kap. 718 Rusmiddelforebygging
- 11.4 Kap. 719 Annet folkehelsearbeid
- 11.5 Kap. 720 Helsedirektoratet
- 11.6 Kap. 721 Statens helsetilsyn
- 11.7 Kap. 729 Pasient- og brukerombud
- 11.8 Kap. 732 Regionale helseforetak
- 11.8.1 ISF-regelverkets bestemmelser om utførende helsepersonell – innføring av egenandeler
- 11.8.2 Refusjon fysioterapi
- 11.8.3 Post 70 Særskilte tilskudd
- 11.8.4 Post 72 Basisbevilgning Helse Sør-Øst RHF, kan overføres
- 11.8.5 Post 73 Basisbevilgning Helse Vest RHF, kan overføres
- 11.8.6 Post 74 Basisbevilgning Helse Midt-Norge RHF, kan overføres
- 11.8.7 Post 75 Basisbevilgning Helse Nord RHF, kan overføres
- 11.8.8 Post 76 Innsatsstyrt finansiering, overslagsbevilgning
- 11.8.9 Post 77 Poliklinisk virksomhet mv., overslagsbevilgning
- 11.8.10 Post 79 Raskere tilbake, kan overføres
- 11.8.11 Post 80 (NY) Kjøp av privat kapasitet
- 11.8.12 Post 84 (NY) Omstillingsmidler for sykehus
- 11.9 Kap. 733 Habilitering og rehabilitering
- 11.10 Kap. 734 Særskilte tilskudd til psykisk helse- og rustiltak
- 11.11 Kap. 750 Statens legemiddelverk
- 11.12 Kap. 751 Legemiddeltiltak
- 11.13 Kap. 761 Omsorgstjeneste
- 11.14 Kap. 763 Rustiltak
- 11.15 Kap. 764 Psykisk helse
- 11.16 Kap. 769 Utredningsvirksomhet mv.
- 11.17 Kap. 770 Tannhelsetjeneste
- 11.18 Kap. 781 Forsøk og utvikling mv.
- 11.19 Kap. 782 Helseregistre
- 11.20 Kap. 783 Personell
- 11.21 Kap. 2751 Legemidler mv.
- 11.22 Kap. 2752 Refusjon av egenbetaling
- 11.23 Kap. 2790 Andre helsetiltak
- 11.24 Kap. 3732 Regionale helseforetak
- 11.25 Andre saker
- 11.26 Andre merknader og forslag fremkommet under komiteens behandling
- 12. Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet
- 12.1 Kap. 800 Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet
- 12.2 Kap. 820 Integrerings- og mangfoldsdirektoratet
- 12.3 Kap. 821 Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere
- 12.4 Kap. 3821 Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere
- 12.5 Kap. 822 Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere
- 12.6 Kap. 3822 Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere
- 12.7 Kap. 840 Krisetiltak
- 12.8 Kap. 842 Familievern
- 12.9 Kap. 844 Kontantstøtte
- 12.10 Kap. 845 Barnetrygd
- 12.11 Kap. 846 Forsknings- og utredningsvirksomhet, tilskudd mv.
- 12.12 Kap. 847 Tiltak for personer med nedsatt funksjonsevne
- 12.13 Kap. 852 Adopsjonsstøtte
- 12.14 Kap. 854 Tiltak i barne- og ungdomsvernet
- 12.15 Kap. 3854 Tiltak i barne- og ungdomsvernet
- 12.16 Kap. 855 Statlig forvaltning av barnevernet
- 12.17 Kap. 856 Barnevernets omsorgssenter for enslige, mindreårige asylsøkere
- 12.18 Kap. 3856 Barnevernets omsorgssenter for enslige, mindreårige asylsøkere
- 12.19 Kap. 857 Barne- og ungdomstiltak
- 12.20 Kap. 858 Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet
- 12.21 Kap. 2530 Foreldrepenger
- 13. Nærings- og handelsdepartementet
- 13.1 Kap. 900 Nærings- og handelsdepartementet
- 13.2 Kap. 904 Brønnøysundregistrene
- 13.3 Kap. 3904 Brønnøysundregistrene
- 13.4 Kap. 909 Tiltak for sysselsetting av sjøfolk
- 13.5 Kap. 920 Norges forskningsråd
- 13.6 Kap. 922 Romvirksomhet
- 13.7 (NYTT) Kap. 928 Ulønnet forskningsinnsats
- 13.8 Kap. 934 Internasjonaliseringstiltak
- 13.9 Kap. 950 Forvaltning av statlig eierskap
- 13.10 Kap. 3950 Forvaltning av statlig eierskap
- 13.11 Kap. 2421 Innovasjon Norge
- 13.11.1 Post 50 Innovasjon – prosjekter, fond
- 13.11.2 Post 51 Tapsfond, såkornkapitalfond
- 13.11.3 Post 71 Nettverk, profilering og reiseliv – programmer, kan overføres
- 13.11.4 Post 72 Forsknings- og utviklingskontrakter, kan overføres
- 13.11.5 Post 74 (NY) Økt reiselivssatsing
- 13.11.6 Post 73 Tilskudd til innkjøpskonsortium for kjøp av kraft, kan overføres
- 13.12 (NYTT) Kap. 2425 Klimatek
- 13.13 Kap. 2426 SIVA SF
- 13.14 Kap. 2460 Garanti-instituttet for eksportkreditt (GIEK)
- 13.15 Kap. 3907 Sjøfartsdirektoratet
- 13.16 Kap. 3908 Skipsregistrene
- 13.17 Kap. 5325 Innovasjon Norge
- 13.18 Kap. 5625 Renter og utbytte fra Innovasjon Norge
- 13.19 Kap. 5656 Aksjer i selskaper under NHDs forvaltning
- 13.20 Andre saker
- 13.21 Andre merknader og forslag fremkommet under komiteens behandling
- 14. Fiskeri- og kystdepartementet
- 14.1 Kap. 1000 Fiskeri- og kystdepartementet
- 14.2 Kap. 1023 Fiskeri-, havbruks- og transportrettet FoU
- 14.3 Kap. 1030 Fiskeridirektoratet
- 14.4 Kap. 1062 Kystverket
- 14.5 Kap. 4023 Fiskeri-, havbruks- og transportrettet FoU
- 14.6 Kap. 5575 Sektoravgifter under Fiskeri- og kystdepartementet
- 14.7 Andre saker
- 14.8 Andre merknader og forslag fremkommet under komiteens behandling
- 15. Landbruks- og matdepartementet
- 15.1 Kap. 1100 Landbruks- og matdepartementet
- 15.2 Kap. 4100 Landbruks- og matdepartementet
- 15.3 Kap. 1112 Kunnskapsutvikling og beredskap m.m.
- 15.4 Kap. 4112 Kunnskapsutvikling og beredskap m.m. på matområdet
- 15.5 Kap. 1143 Statens landbruksforvaltning
- 15.6 Kap. 1144 Regionale og lokale tiltak i landbruket
- 15.7 Kap. 1147 Reindriftsforvaltningen
- 15.8 Kap. 1150 Til gjennomføring av jordbruksavtalen m.m.
- 15.9 Kap. 4115 Mattilsynet
- 15.10 Kap. 5576 Sektoravgifter under Landbruks- og matdepartementet
- 15.11 Kap. 5652 Innskuddskapital i Statskog
- 15.12 Andre saker
- 16. Samferdselsdepartementet
- 16.1 Kap. 1301 Forskning og utvikling mv.
- 16.2 Kap. 1310 Flytransport
- 16.3 Kap. 1313 Luftfartstilsynet
- 16.4 Kap. 1320 Statens vegvesen
- 16.4.1 Post 23 Trafikktilsyn, drift og vedlikehold av riksveger m.m.
- 16.4.2 Post 29 Vederlag til OPS-prosjekter
- 16.4.3 Post 30 Riksveginvesteringer
- 16.4.4 Post 31 Rassikring, kan overføres
- 16.4.5 Post 32 (NY) Uforutsette skred og ras
- 16.4.6 Post 36 E16 over Filefjell
- 16.4.7 Post 61 Rentekompensasjon for transporttiltak i fylkene
- 16.4.8 Post 72 Kjøp av riksvegferjetjenester
- 16.5 Kap. 1330 Særskilte transporttiltak
- 16.5.1 Post 60 Særskilt tilskudd til kollektivtransport, kan overføres
- 16.5.2 (NY)Post 61 Særskilt tilskudd til sykkel- og gangveier (belønningsordning for sykkel)
- 16.5.3 Post 62 (NY) Sikker skolebusstransport
- 16.5.4 Post 70 Kjøp av sjøtransporttjenester på strekningen Bergen – Kirkenes
- 16.5.5 Post 75 Kompensasjon til distriktene for forskjeller i drivstoffpriser
- 16.5.6 Post 90 (NY) Vedlikeholdsfond
- 16.6 Kap. 1350 Jernbaneverket
- 16.7 Kap. 4350 Jernbaneverket
- 16.8 Kap. 1370 Posttjenester
- 16.9 Kap. 5611 Aksjer i NSB AS
- 16.10 Kap. 5623 Aksjer i Baneservice AS
- 17. Miljøverndepartementet
- 17.1 Kap. 1400 Miljøverndepartementet
- 17.2 Kap. 1427 Direktoratet for naturforvaltning
- 17.3 Kap. 1432 Norsk kulturminnefond
- 17.4 Kap. 1441 Klima- og forurensningsdirektoratet
- 17.5 Kap. 4441 Klima- og forurensningsdirektoratet
- 17.6 Kap. 1465 Statens kartverk, arbeid med tinglysing og nasjonal geografisk infrastruktur
- 17.7 Kap. 4465 (Ny) Statens kartverk, arbeid med tinglysing og nasjonal geografisk infrastruktur
- 17.8 Kap. 1471 Norsk Polarinstitutt
- 17.9 Kap. 4471 Norsk polarinstitutt
- 17.10 Kap. 1474 Senter for klima og miljø
- 17.11 Oppfølging av anmodningsvedtak
- 17.12 Andre saker
- 17.13 Andre merknader og forslag fremkommet under komiteens behandling
- 18. Fornyings-, administrasjons-
og kirkedepartementet
- 18.1 Kap. 1 H.M. Kongen og H.M. Dronningen
- 18.2 Kap. 1500 Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet
- 18.3 Kap. 1510 Fylkesmannsembetene
- 18.4 Kap. 1520 Departementenes servicesenter
- 18.5 Kap. 1550 Konkurransetilsynet
- 18.6 Kap. 1560 Direktoratet for forvaltning og IKT
- 18.7 Kap. 1580 Byggeprosjekter utenfor husleieordningen
- 18.8 Kap. 1581 Eiendommer til kongelige formål
- 18.9 Kap. 1582 Utvikling av Fornebuområdet
- 18.10 Kap. 1590 Kirkelig administrasjon
- 18.11 Kap. 1591 Presteskapet
- 18.12 Kap. 2445 Statsbygg
- 18.13 Kap. 5445 Statsbygg
- 19. Finansdepartementet
- 19.1 Kap. 20 Statsministerens kontor
- 19.2 Kap. 21 Statsrådet
- 19.3 Kap. 1610 Toll- og avgiftsetaten
- 19.4 Kap. 1618 Skatteetaten
- 19.5 Kap. 4618 Skatteetaten
- 19.6 Kap. 1632 Kompensasjon for merverdiavgift
- 19.7 Kap. 1634 Statens innkrevingssentral
- 19.8 Kap. 1638 Kjøp av klimakvoter
- 19.9 Kap. 1645 Statens finansfond
- 19.10 Kap. 2309 Tilfeldige utgifter
- 19.11 Kap. 5309 Tilfeldige inntekter
- 19.12 Kap. 4638 Salg av klimakvoter
- 19.13 Kap. 5491 Avskrivning på statens kapital i statens forretningsdrift
- 19.14 Kap. 5501 Skatter på formue og inntekt
- 19.15 Kap. 5506 Avgift arv og gaver
- 19.16 Kap. 5511 Tollinntekter
- 19.17 Kap. 5521 Merverdiavgift
- 19.18 Kap. 5526 Avgift på alkohol
- 19.19 Kap. 5531 Avgift på tobakkvarer
- 19.20 Kap. 5536 Avgift på motorvogner mv.
- 19.21 Kap. 5541 Avgift på elektrisk kraft
- 19.22 Kap. 5542 Avgift på mineralolje mv.
- 19.23 Kap. 5543 Miljøavgift på mineralske produkter mv.
- 19.24 Kap. 5546 Avgift på sluttbehandling av avfall
- 19.25 Kap. 5548 Miljøavgift på klimagasser
- 19.26 Kap. 5549 Avgift på utslipp av NOx
- 19.27 Kap. 5555 Avgift på sjokolade- og sukkervarer
- 19.28 Kap. 5556 Produktavgift på alkoholfrie drikkevarer mv.
- 19.29 Kap. 5560 (NY) Miljøavgift på plastposer
- 19.30 Kap. 5603 Renter av statens kapital i statens forretningsdrift
- 19.31 Kap. 5605 Renter av statskassens kontobeholdning og andre fordringer
- 19.32 Kap. 5700 Folketrygdens inntekter
- 19.33 Andre saker
- 19.34 Andre merknader og forslag fremkommet under komiteens behandling
- 20. Forsvarsdepartementet
- 20.1 Kap. 1700 Forsvarsdepartementet
- 20.2 Kap. 1710 Forsvarsbygg og nybygg og nyanlegg
- 20.3 Kap. 1719 Fellesutgifter og tilskudd til foretak under Forsvarsdepartementet
- 20.4 Kap. 1720 Felles ledelse og kommandoapparat
- 20.5 Kap. 4720 Felles ledelse og kommandoapparat
- 20.6 Kap. 1723 Nasjonal sikkerhetsmyndighet
- 20.7 Kap. 1725 Fellesinstitusjoner og -utgifter under Forsvarsstaben
- 20.8 Kap. 4725 Fellesinstitusjoner og -inntekter under Forsvarsstaben
- 20.9 Kap. 1731 Hæren
- 20.10 Kap. 4731 Hæren
- 20.11 Kap. 1732 Sjøforsvaret
- 20.12 Kap. 4732 Sjøforsvaret
- 20.13 Kap. 1733 Luftforsvaret
- 20.14 Kap. 4733 Luftforsvaret
- 20.15 Kap. 1734 Heimevernet
- 20.16 Kap. 4734 Heimevernet
- 20.17 Kap. 1735 Etterretningstjenesten
- 20.18 Kap. 1740 Forsvarets logistikkorganisasjon
- 20.19 Kap. 4740 Forsvarets logistikkorganisasjon
- 20.20 Kap. 1760 Nyanskaffelser av materiell og nybygg og nyanlegg
- 20.21 Kap. 1790 Kystvakten
- 20.22 Kap. 1791 Redningshelikoptertjenesten
- 20.23 Kap. 1792 Norske styrker i utlandet
- 20.24 Kap. 1795 Kulturelle og allmennyttige formål
- 20.25 Andre saker
- 20.26 Andre merknader og forslag fremkommet under komiteens behandling
- 21. Olje- og energidepartementet
- 21.1 Kap. 1800 Olje- og energidepartementet
- 21.2 Kap. 1810 Oljedirektoratet
- 21.3 Kap. 4810 Oljedirektoratet
- 21.4 Kap. 1820 Norges vassdrags- og energidirektorat
- 21.5 Kap. 1825 Omlegging av energibruk og energiproduksjon
- 21.6 Kap. 4825 Omlegging av energibruk og energiproduksjon
- 21.7 Kap. 1830 Forskning
- 21.8 Kap. 1833 CO2-håndtering
- 21.9 Kap. 4833 CO2-håndtering
- 21.10 Kap. 2440/5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten
- 21.11 Kap. 2442 Disponering av innretninger på kontinentalsokkelen
- 21.12 Kap. 5582 Sektoravgifter under Olje- og energidepartementet
- 21.13 Kap. 5680 Innskuddskapital i Statnett SF
- 21.14 Kap. 5685 Aksjer i Statoil ASA
- 21.15 Andre merknader og forslag fremkommet under komiteens behandling
- 22. Forslag fra mindretall
- 23. Komiteens tilråding
Til Stortinget
Komiteen, medlemmene fra Arbeiderpartiet, Thomas Breen, Gunvor Eldegard, Irene Johansen, Gerd Janne Kristoffersen, lederen Torgeir Micaelsen, Torfinn Opheim og Dag Ole Teigen, fra Fremskrittspartiet, Ulf Leirstein, Jørund Rytman, Kenneth Svendsen og Christian Tybring-Gjedde, fra Høyre, Gunnar Gundersen, Arve Kambe og Jan Tore Sanner, fra Sosialistisk Venstreparti, Inga Marte Thorkildsen, fra Senterpartiet, Per Olaf Lundteigen, fra Kristelig Folkeparti, Hans Olav Syversen, og fra Venstre, Borghild Tenden, viser til Stortingets forretningsorden § 21 syvende ledd, som lyder:
«Eventuell kongelig samleproposisjon om endringer i statsbudsjettet legges fram senest den 15. mai i budsjettåret, sammen med stortingsmelding om Revidert nasjonalbudsjett. Finanskomiteen avgir innstilling om disse senest annen fredag i juni.»
Komiteen viser til at Meld. St. 2 (2009–2010) er behandlet under kapittel 2, at Prop. 126 LS (2009–2010), avgiftsvedtak, er behandlet under kapittel 4 og at Prop. 125 S (2009–2010) er behandlet under kapitlene 3 og 5-21 i denne innstilling. Kapittel 22 viser forslag fra komiteens mindretall, og kapittel 23 viser komiteens tilråding.
Komiteen viser videre til at merknader og forslag som er fremsatt under komiteens behandling og som gjelder budsjettposter som ikke er omhandlet i Prop. 125 S (2009–2010) eller Prop. 126 LS (2009–2010), er lagt kronologisk etter kapittel- og postnummer under omtalen av de respektive departementene.
Når det gjelder lovforslag som er omtalt i Meld. St. 2 (2009–2010) og i Prop. 125 S (2009–2010), viser komiteen til at disse er fremsatt i Prop. 126 LS (2009–2010). Komiteen viser til Innst. 351 L (2009–2010) når det gjelder behandlingen av disse.
Komiteen viser videre til at kap. 1833/4833 CO2-håndtering er behandlet av Stortingets energi- og miljøkomité. Utkast til innstilling fra energi- og miljøkomiteen er tatt inn i kapittel 21 nedenfor. Som følge av at Venstre ikke er representert i energi- og miljøkomiteen, er det lagt inn en merknad fra Venstres representant i finanskomiteen under kapittel 2 nedenfor.
Målene for den økonomiske politikken er arbeid til alle, en bærekraftig utvikling, økt verdiskaping, en mer rettferdig fordeling og styrking av velferdsordningene. De ulike delene av politikken må virke sammen for å oppnå dette.
Hovedoppgaven for den økonomiske politikken i 2009 og 2010 har vært å holde sysselsettingen oppe og arbeidsledigheten lav. Dette har vi lyktes godt med. Nedgangen i produksjon og oppgangen i arbeidsledighet har vært liten i internasjonal sammenheng. Det siste halve året har sysselsettingen pekt forsiktig oppover og ledigheten ligget på 3 1/4–3 1/2 pst. av arbeidsstyrken. Ledighetsnivået er klart lavere enn gjennomsnittet for de siste 20 årene og langt under nivået i de fleste andre industriland. Utfordringen framover er å ta vare på disse gode resultatene ved å opprettholde handlefrihet i finanspolitikken og unngå et for høyt kostnadsnivå.
Den aktive finanspolitikken har brakt bruken av oljeinntekter opp på et høyt nivå, selv om tall fra statsregnskapet for 2009 viser at avstanden til 4-prosentbanen for bruk av oljeinntekter i 2009 var klart lavere enn anslått i nasjonalbudsjettet 2010. Også for 2010 er det kommet ny informasjon om inntekter og utgifter som gir lavere underskudd enn anslått i nasjonalbudsjettet 2010. Samtidig framstår vekstutsiktene for 2010 og 2011 nå som mer normale, og situasjonen i arbeidsmarkedet ser litt lysere ut enn da regjeringen la fram budsjettet i fjor høst. I lys av dette har regjeringen ved revisjonen av 2010-budsjettet lagt vekt på å utnytte muligheten som ligger i reduserte utgiftsanslag og økte anslag for utbytter og strukturelle skatte- og avgiftsinntekter, til å styrke budsjettbalansen. Hensynet til pengepolitikken, kronekursen og konkurranseutsatte sektorer tilsier også en slik innretning av revisjonen av 2010-budsjettet.
Regjeringens forslag til revisjonen av budsjettet for 2010 innebærer en bruk av oljeinntekter, målt ved det strukturelle, oljekorrigerte budsjettunderskuddet, på 131,5 mrd. kroner. Dette er 17 mrd. kroner lavere enn anslått i nasjonalbudsjettet 2010, og bringer bruken av oljeinntekter vesentlig nærmere 4-prosentbanen. Med regjeringens opplegg styrkes innsatsen på enkelte høyt prioriterte områder, herunder samferdsel, arbeidsmarkedstiltak og tiltak rettet inn mot verftsnæringen. Som følge av den betydelige reduksjonen i underskuddet for 2009 framstår etterspørselsimpulsen fra 2010-budsjettet som litt sterkere nå enn da budsjettet ble vedtatt i fjor høst. Ser en derimot 2009 og 2010 under ett, er den samlede etterspørselsimpulsen svakere enn anslått i nasjonalbudsjettet 2010.
Aktiviteten i internasjonal økonomi er på vei opp igjen etter at finanskrisen førte til det sterkeste tilbakeslaget siden andre verdenskrig. Finansmarkedene fungerer bedre, og både handel og økonomisk aktivitet har tatt seg opp. Oppgangen har vært sterkest i framvoksende økonomier som Kina og India, men også i USA er aktiviteten på god vei oppover. Raske og kraftige tiltak fra myndighetene har bidratt til omslaget. De siste månedene har det imidlertid vært tegn til en viss avdemping i veksten, særlig i euroområdet og Japan. Det er store forskjeller i vekstutsiktene mellom de ulike eurolandene, hvor flere land nå har store utfordringer knyttet til høy statsgjeld og store budsjettunderskudd.
Etter et fall på hele 3 pst. i 2009, anslås nå BNP-veksten hos Norges handelspartnere til 2,5 pst. i år og nærmere 3 pst. neste år. For 2010 er vekstanslaget fordoblet siden nasjonalbudsjettet 2010, der veksten ble anslått til 1,2 pst. Oppjusteringen skyldes ikke bare bedrede vekstutsikter, men også at framvoksende økonomier i Asia har fått større vekt ved beregning av tall for Norges handelspartnere.
Arbeidsledigheten har steget kraftig, og ligger nå rundt 10 pst. i USA og euroområdet, 8 3/4 pst. i Sverige og 7 3/4 pst. i Storbritannia. Det ventes ikke vesentlig reduksjon i arbeidsledigheten i 2010 og 2011. Erfaringer fra tidligere økonomiske tilbakeslag tilsier at arbeidsledigheten kan komme til å holde seg høy lenge etter at den økonomiske veksten har tatt seg opp igjen. Høy ledighet stiller den økonomiske politikken overfor store utfordringer i mange OECD-land, der betydelig oppmerksomhet nå også må rettes inn mot å bringe statsfinansene tilbake på trygg grunn igjen. Svikt i tilliten til at myndighetene makter å rette opp offentlige finanser, kan føre til en destabiliserende økning i lange renter, slik vi har sett i Hellas. Når flere land nå må stramme inn i budsjettpolitikken, kan det bidra til at sentralbankenes styringsrenter blir liggende lavt lenge. Høy ledighet som varer over tid, kan også føre til sterke sosiale spenninger og gi en mer ustabil utvikling i det enkelte land.
Situasjonen i Hellas er særlig alvorlig. Landet har kommet i en dyp og akutt statsfinansiell krise. Stabiliseringsprogrammet som Hellas, IMF og EU ble enige om 2. mai, skal sikre at den greske staten kan betjene sin gjeld framover. Tiltakene i programmet skal styrke offentlige finanser kraftig, bedre konkurranseevnen og gjenopprette tilliten til gresk økonomi. Krisen i Hellas har ført til uro rundt den finansielle stillingen til andre land i euroområdet med høy eller raskt økende statsgjeld og svake vekstutsikter, som Portugal, Irland, Spania og Italia. EU-landene ble natt til 10. mai enige om omfattende nye ordninger for finansiell støtte til utsatte euroland i form av lån eller garantier. Den statsfinansielle krisen utgjør likevel et betydelig usikkerhetsmoment for den videre økonomiske utviklingen i Europa.
Norge har klart seg bedre enn de fleste andre land gjennom krisen. Etter nedgang i 2. halvår 2008 og inn i 2009 tok den økonomiske aktiviteten seg opp igjen fra 2. kvartal i fjor. Vekst i privat og offentlig konsum, og etter hvert også i eksporten av tradisjonelle varer, bidro til å trekke aktiviteten opp.
Mens BNP hos våre handelspartnere falt med over 3 pst. i 2009, anslås nedgangen hos oss til 1,5 pst. i fastlandsøkonomien. For 2010 anslås en oppgang på vel 2 pst., på linje med anslaget i nasjonalbudsjettet 2010. For 2011 anslås veksten i fastlandsøkonomien til 2 3/4 pst.
Tilbakeslaget i kjølvannet av finanskrisen utløste et fall i sysselsettingen i Norge. Nedgangen ser ut til å ha blitt avløst av en forsiktig oppgang de to siste kvartalene. Også yrkesdeltakelsen har avtatt, særlig blant de yngste, noe som har bidratt til å dempe oppgangen i arbeidsledigheten. Slik den måles i Arbeidskraftundersøkelsen (AKU) har ledigheten sesongjustert ligget på 3 1/4–3 1/2 pst. av arbeidsstyrken siden 3. kvartal i fjor. Oppgangen i ledigheten har vært klart lavere enn antatt i fjor vinter. I revidert nasjonalbudsjett 2009 fra mai i fjor ble AKU-ledigheten for 2010 anslått til opp mot 4 3/4 pst. for 2010, mens anslaget i nasjonalbudsjettet 2010 i fjor høst var knapt 3 3/4 pst. Utviklingen de siste månedene og de økonomiske utsiktene framover tilsier at ledigheten gjennom 2010 og 2011 kan ventes å stabilisere seg rundt 3 1/2 pst. Dette er klart under gjennomsnittet for de siste 20 årene på 4 1/4 pst. Også i internasjonal sammenheng er den norske ledigheten svært lav.
Nedgangen i sysselsettingen har særlig rammet industrien. Siden 3. kvartal 2008, da sysselsettingen var på topp, tilsvarer nedgangen i industrisysselsettingen vel halvparten av den totale nedgangen i sysselsettingen. Styrking av kronen og lavere etterspørsel og priser i markedene for viktige norske eksportprodukter har bidratt til en krevende situasjon for mange konkurranseutsatte næringer. I verfts- og verkstedsindustrien, som står for over 40 pst. av industrisysselsettingen, faller nå aktiviteten som følge av fallende ordretilgang og slankere ordrebøker. Ny informasjon fra olje- og gasselskapene peker i retning av litt lavere investeringer i petroleumsvirksomheten. Selv om anslaget for lønnsveksten i 2010 er satt noe ned, ligger kostnadsveksten i Norge klart høyere enn hos våre handelspartnere, samtidig som kostnadsnivået vårt er høyt. Norske bedrifter er sårbare for en ytterligere styrking av kronen. Det er derfor viktig at finanspolitikken ikke bidrar til å legge ytterligere press på rente og kronekurs.
Norge har en meget åpen økonomi. Våre viktigste eksportvarer selges til priser satt i internasjonale markeder. Norge er samtidig en stor kapitaleksportør og en stor investor i internasjonale markeder. Dette betyr at vi er sårbare for variasjoner i internasjonal økonomi. Senest merket vi dette gjennom finanskrisen.
Vi kan ikke hindre at internasjonale kriser slår inn i Norge. Vi kan likevel forberede oss ved å bygge forsvarsverker som kan begrense virkningene av slike kriser. Vårt viktigste forsvarsverk mot kriser som kommer utenfra, er orden i egen økonomi. Samtidig kan styring etter sunne økonomiske prinsipper forebygge at vi påfører oss selv kriser. For å kunne møte kriser må vi bygge opp reserver i gode tider, som kan nyttes for å dempe virkningen av nedturer i økonomien. Handlingsregelen for bruken av oljeinntekter legger et godt grunnlag for dette. Denne regelen sier at vi i det enkelte års statsbudsjett normalt skal bruke 4 pst. av kapitalen i Statens pensjonsfond utland. Slik sikrer vi en bruk av oljeinntektene som bærer over tid. Samtidig bygger vi opp reserver for kommende generasjoner.
Vi kan også forberede oss gjennom inntektsoppgjør som setter hensynet til konkurranseutsatte næringer i forgrunnen. En hovedoppgave framover blir dessuten å styrke produksjonsgrunnlaget i fastlandsøkonomien slik at vi har mer å bygge på når oljevirksomheten etter hvert avtar. Arbeidskraften er uten sammenlikning vår viktigste ressurs, og investeringer i arbeidskraften – utdanning, opplæring, helse – er derfor særlig viktig for inntektsgrunnlaget framover. Det hadde ikke vært mulig å bygge landet og den norske velferdsstaten uten tilgang på nok og god arbeidskraft.
Norges økonomiske situasjon er spesiell. Svært få land har så sterke statsfinanser som Norge. I tillegg har befolkningen gjennomgående høy materiell velstand og nyter godt av en velferdsstat av høy kvalitet. Dette har blitt til over lang tid. De siste tiårene har vi hatt betydelig vekst i norsk økonomi, og sterk velferds- og velstandsøkning. Det er ikke naturgitt at det vil fortsette slik. Blant annet møter vi nå store utfordringer knyttet til aldringen av befolkningen og klimaspørsmålet. Vi må ikke te oss slik i dag at det reduserer mulighetene for generasjonene som kommer etter oss. De politiske valg vi gjør i dag må i stor grad ha et langsiktig mål.
Finanskrisen og det påfølgende internasjonale økonomiske tilbakeslaget innebar en betydelig fare for at også norsk økonomi skulle gå inn i den sterkeste nedgangskonjunkturen på flere tiår. Pengepolitikken ble lagt kraftig om, og Norges Banks styringsrente ble gjennom høsten 2008 og fram til sommeren 2009 redusert med 4 1/2 prosentpoeng, til det laveste nivået noensinne. I tillegg ble det gjennomført omfattende tiltak for å bedre forholdene i finansmarkedene og lette tilgangen på lån for husholdninger, bedrifter og kommuner. I lys av den økonomiske situasjonen ble også finanspolitikken lagt om i kraftig ekspansiv retning i 2009.
Den økonomiske politikken skal legge til rette for en stabil økonomisk utvikling både på kort og lang sikt. En stabil utvikling i økonomien er viktig for å sikre lav arbeidsledighet og en god utnyttelse av våre samlede ressurser. Regjeringen følger handlingsregelen for en gradvis innfasing av petroleumsinntekter i norsk økonomi. Slik sørger vi for at petroleumsformuen kan bli til glede både for nåværende og framtidige generasjoner.
Handlingsregelen er en plan for jevn og gradvis økning i bruken av oljeinntekter, om lag i takt med utviklingen i forventet realavkastning av Statens pensjonsfond utland, anslått til 4 pst. av fondskapitalen. Handlingsregelen åpner for å bruke mer enn forventet fondsavkastning i år med konjunkturtilbakeslag, samtidig som bruken av oljeinntekter bør ligge under forventet avkastning i år med høy aktivitet og press i økonomien. Denne handlefriheten ble benyttet da regjeringen la fram den finanspolitiske tiltakspakken i januar 2009 og i revidert nasjonalbudsjett samme år, der regjeringen forsterket tiltakspakken ved å øke utgiftene på enkelte, utvalgte områder. Usikkerheten om den videre økonomiske utviklingen var fortsatt stor da budsjettet for 2010 ble lagt fram, og regjeringen fant det derfor riktig å øke bruken av oljeinntekter også for inneværende år.
Den aktive finanspolitikken har brakt bruken av oljeinntekter opp på et høyt nivå. Etter hvert som situasjonen i norsk økonomi normaliseres må bruken av oljeinntekter bringes tilbake til 4-prosentbanen, slik regjeringen har varslet.
Vekstutsiktene for 2010 og 2011 framstår nå som mer normale, og situasjonen i arbeidsmarkedet ser noe lysere ut enn lagt til grunn da regjeringen la fram budsjettet i fjor høst. I denne situasjonen er det i tråd med handlingsregelen at vi nå tar betydelige skritt for å vende tilbake til 4-prosentbanen for bruken av oljeinntekter. Hensynet til generasjonskontrakten og langsiktig bærekraft i budsjettpolitikken trekker også i denne retningen.
Innretningen av finanspolitikken må også ta hensyn til at pengepolitikken fortsatt er svært ekspansiv, selv om renten er økt med 3/4 prosentpoeng fra bunnivået i fjor sommer. Norges Bank har varslet at renten gradvis vil bli økt mot et mer normalt nivå to–tre år fram i tid. Banken har samtidig pekt på at fortsatt høy bruk av oljeinntekter isolert sett vil bidra til at renten i Norge må settes høyere enn det som ellers ville vært tilfellet. Utfordringene for pengepolitikken forsterkes av at den sterke gjeldsveksten i en del industriland gir behov for betydelig finanspolitisk konsolidering som kan bidra til en lang periode med svært lave styringsrenter internasjonalt. I en slik situasjon kan en særnorsk renteoppgang raskt slå ut i en sterkere krone, som særlig vil ramme det konkurranseutsatte næringslivet. Ved å holde igjen i budsjettpolitikken vil vi lette presset på pengepolitikken og dermed også på konkurranseutsatt sektor, som har blitt svekket av lav internasjonal etterspørsel og et høyt norsk kostnadsnivå.
Målt ved det strukturelle, oljekorrigerte underskuddet ble bruken av oljeinntekter i nasjonalbudsjettet 2010 anslått til 148,5 mrd. kroner i 2010, en økning på knapt 15 mrd. kroner fra 2009 og nesten 45 mrd. kroner over 4-prosentbanen. Etter dette har det kommet endelig statsregnskap for 2009 og statistikk for den løpende økonomiske utviklingen som har betydning for tallene både for 2009 og 2010.
For 2009 anslås nå det strukturelle, oljekorrigerte underskuddet til 110 mrd. kroner, som er om lag 20 mrd. kroner lavere enn anslått i nasjonalbudsjettet 2010. Nærmere 10 mrd. kroner av denne forbedringen skyldes økte anslag for strukturelle skatter mv., mens vel 10 mrd. kroner skyldes reduserte utgifter og økte inntekter utenom skatter. Sammenliknet med nysaldert budsjett som ble lagt fram i slutten av november, er underskuddet redusert med 14,5 mrd. kroner.
Oppjusteringen av skatteinntektene må ses i sammenheng med at innbetalte skatter og avgifter i 2009 ble 10,5 mrd. kroner høyere enn anslått i nasjonalbudsjettet 2010. Denne høyere skatteinngangen kan ikke uten videre forklares av ny informasjon om utviklingen i norsk økonomi. Samtidig har vi nå et mer helhetlig bilde av samvariasjonen mellom skattene og aktiviteten i norsk økonomi gjennom den markerte konjunktursykelen de siste årene. Samlet sett tilsier dette bildet at det underliggende nivået på skatteinntektene anslås litt høyere relativt til aktiviteten i norsk økonomi enn tidligere lagt til grunn.
Forventet fondsavkastning for 2009 er vel 91 mrd. kroner, og avstanden til 4-prosentbanen anslås nå til knapt 19 mrd. kroner. Målt ved endringen i det strukturelle, oljekorrigerte underskuddet som andel av trend-BNP for Fastlands-Norge anslås etterspørselsimpulsen fra budsjettet nå til 2,1 prosentpoeng, mot 3 prosentpoeng i nasjonalbudsjettet 2010.
For 2010 foreligger bl.a. følgende ny informasjon:
Anslaget for strukturelle skatte- og avgiftsinntekter mv. er satt opp med 10 mrd. kroner siden saldert budsjett. Dette er en videreføring av det høyere nivået i 2009, jf. ovenfor. Det er da tatt hensyn til dom i Høyesterett om oppgjør av latente skatteforpliktelser i rederiskatteordningen, som isolert sett reduserer de strukturelle skatteinntektene med knapt 1,3 mrd. kroner i 2010.
Statens inntekter utenom skatter, i hovedsak utbytteinntekter, anslås nå 4,0 mrd. kroner høyere enn i saldert budsjett.
Også i inneværende år ligger det an til at utgiftene på statsbudsjettet kan bli noe lavere enn tidligere anslått, samlet sett om lag 3 mrd. kroner utenom dagpenger og renter. Bevilgningene til kjøp av klimakvoter foreslås satt ned med 1,1 mrd. kroner, bl.a. som følge av lavere kvotepris og senere levering av kvoter enn tidligere lagt til grunn. Lavere nettoutgifter i Statens pensjonskasse gir en besparelse på 500 mill. kroner, og lavere utgifter til igangsatte byggeprosjekter er i samme størrelsesorden. Utgiftene til EØS-finansieringsordningene anslås nå om lag 450 mill. kroner lavere enn i fjor høst, og utgiftene til drift av statlige mottak for flyktninger og asylsøkere foreslås redusert med vel 320 mill. kroner. På den annen side er anslagene for utgifter til de regelstyrte ordningene i folketrygden oppjustert med til sammen 445 mill. kroner. Også enkelte andre utgifter ligger an til å bli endret fra i fjor høst, jf. nærmere omtale i Prop. 125 S (2009–2010) Tilleggsbevilgninger og omprioriteringer i statsbudsjettet 2010.
Markedsverdien av kapitalen i Statens pensjonsfond utland ved inngangen til 2010 ble litt høyere enn anslått i nasjonalbudsjettet 2010. Forventet fondsavkastning for 2010 anslås nå til 105,7 mrd. kroner, en oppjustering på 1,8 mrd. kroner siden nasjonalbudsjettet 2010.
Både hensynet til pengepolitikken, kronekursen og konkurranseutsatte næringer, og hensynet til å vende tilbake til 4-prosentbanen, taler sterkt for at økte inntektsanslag brukes til å styrke budsjettbalansen. I tillegg er utgiftene utenom dagpenger og renter redusert med 3,0 mrd. kroner. Dette gir et strukturelt, oljekorrigert underskudd på 131,5 mrd. kroner, en reduksjon på 17 mrd. kroner siden nasjonalbudsjettet 2010.
Innenfor denne rammen for revisjon av 2010-budsjettet har regjeringen foreslått å styrke enkelte høyt prioriterte områder, bl.a.:
Det settes i verk tiltak for verftsindustrien for 200 mill. kroner. Dessuten økes rammen for GIEKs alminnelige garantiordning med 10 mrd. kroner, til i alt 120 mrd. kroner.
Bevilgningen til arbeidsmarkedstiltak foreslås økt med 247 mill. kroner. Bevilgningen anslås å gi rom for om lag 75 000 tiltaksplasser i gjennomsnitt for 2010. Samtidig vris innsatsen i retning av tiltak som er mer hensiktsmessige og bedre tilpasset brukernes behov, men dyrere enn den tiltakssammensetningen som lå til grunn i saldert budsjett.
Bevilgningene til vedlikehold og utbedring av jernbanenettet økes med til sammen 274 mill. kroner.
Statens vegvesen tilføres ytterligere 259 mill. kroner, fordelt med 200 mill. kroner til drift, vedlikehold og investeringer i riksveier og 59 mill. kroner til økt vederlag til tidligere igangsatte OPS-prosjekter.
Regjeringens forslag til gjennomføring av revisjonen av budsjettet for 2010 gir følgende hovedtall for budsjettet for 2010:
En bruk av oljeinntekter, målt ved det strukturelle, oljekorrigerte budsjett-underskuddet, på 131,5 mrd. kroner. Dette er en reduksjon på 17 mrd. kroner sammenliknet med nasjonalbudsjettet 2010. Avstanden til 4-prosentbanen anslås nå til knapt 26 mrd. kroner, mot nesten 45 mrd. kroner i nasjonalbudsjettet 2010.
Et strukturelt, oljekorrigert underskudd tilsvarende 6,8 pst. av trend-BNP for Fastlands-Norge. Dette er en økning på 0,8 prosentpoeng fra nivået i 2009. Ifølge denne indikatoren framstår dermed det reviderte budsjettet for 2010 som litt mer ekspansivt enn det opprinnelige budsjettforslaget, der impulsen ble anslått til 0,6 prosentpoeng. Dette må imidlertid ses i sammenheng med at anslaget for underskuddet i 2009 er kraftig nedjustert. Som følge av dette anslås nå impulsen i 2009 til 2,1 prosentpoeng, mot 3,0 i nasjonalbudsjettet 2010. For de to årene sett under ett er etterspørsels-impulsen nedjustert fra 3,6 til 2,9 prosentpoeng.
En reell økning i statsbudsjettets underliggende utgifter på 2 1/2 pst. regnet i forhold til regnskapet for 2009. Dette er 3/4 prosentpoeng høyere enn i det opprinnelige budsjettforslaget, noe som må ses i sammenheng med at utgiftsnivået for 2009 nå anslås lavere.
I meldingen legges det også fram nye tall som gir en betydelig nedjustering av statens netto kontantstrøm etter 2015. De nye tallene innebærer at det meste av rommet for økt bruk av oljeinntekter i norsk økonomi ligger bak oss, selv om nivået på bruken av oljeinntekter i 2010 nå anslås lavere enn før.
Det strukturelle, oljekorrigerte budsjettunderskuddet måler den underliggende bruken av oljeinntekter i budsjettet, der det bl.a. er korrigert for endringer i inntekter og utgifter som følge av konjunkturutviklingen. Det faktiske uttaket fra fondet er lik det oljekorrigerte underskuddet, som anslås til 139,6 mrd. kroner i 2010. Statens netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten anslås til 261,5 mrd. kroner, som er 41 mrd. kroner høyere enn anslått i nasjonalbudsjettet 2010. Oppjusteringen skyldes i hovedsak at oljeprisanslaget er økt med 50 kroner til 475 kroner pr. fat. Netto avsetning til Statens pensjonsfond anslås til knapt 122 mrd. kroner. I tillegg kommer renter og utbytte på fondskapitalen på drøyt 108 mrd. kroner, slik at det samlede overskuddet på statsbudsjettet og i Statens pensjonsfond kan anslås til om lag 230 mrd. kroner.
Markedsverdien av Statens pensjonsfond ved utgangen av 2010 anslås til 3 090 mrd. kroner, mens kapitalen ved inngangen av 2010 var 2 759 mrd. kroner. Kursgevinster anslås da til 101 mrd. kroner, basert på verdien av fondet ved utgangen av april og en forutsetning om 4 pst. realavkastning gjennom resten av året. Samtidig anslås verdien av allerede opparbeidede rettig-heter til alderspensjon i folketrygden å øke med om lag 250 mrd. kroner i løpet av 2010, til 4 770 mrd. kroner ved utgangen av året. Den beregnede virkningen av pensjonsreformen på framtidige pensjonsutgifter er medregnet i dette anslaget. Markedsverdien av Statens pensjonsfond utland ved utgangen av 2010 anslås til 2 966 mrd. kroner, mens kapitalen ved inngangen av 2010 var 2 642 mrd. kroner.
Det vises til nærmere omtale av budsjettpolitikken i kapittel 3. Budsjettets utgifter og inntekter er omtalt i Prop. 125 S (2009–2010) Tilleggsbevilgninger og omprioriteringer i statsbudsjettet 2010.
Skatte- og avgiftsreglene bør som hovedregel ligge fast gjennom året. Regjeringen foreslår derfor kun et begrenset antall endringer som bør iverksettes i 2010. Det foreslås å:
Fjerne avgiften på forbrenning av avfall fra 1. oktober 2010.
Innføre CO2-avgift på gass fra 1. juli 2010.
Innføre utvidet merverdiavgiftsplikt på kultur- og idrettsområdet fra 1. juli 2010, se Prop. 119 LS (2009–2010).
Som følge av forslagene øker skatteinntektene i 2010 med om lag 41 mill. kroner påløpt og om lag 27 mill. kroner bokført i forhold til saldert budsjett.
Det foreslås også endringer i rederiskatten og noen mindre justeringer av skatte- og avgiftsreglene. Skatte- og avgiftsspørsmål er nærmere omtalt i avsnitt 3.4 i meldingen og i Prop. 126 LS (2009–2010) Endringar i skatte- og avgiftsreglane mv.
Kommunene og fylkeskommunene er ansvarlige for viktige velferdstjenester som barnehager, skole, kommunehelsetjenester, pleie- og omsorgstjenester, sosialhjelp, barnevern, samferdsel, kulturtilbud og tekniske tjenester. Kommunesektoren skal levere tjenester av høy kvalitet, som er tilpasset lokale forutsetninger og innbyggernes behov. En god kommuneøkonomi er en forutsetning for et godt velferdstilbud i hele landet.
Regjeringen satser på kommunesektoren. For perioden fra 2005 til 2010 anslås den gjennomsnittlige årlige realveksten i kommunesektorens samlede inntekter til om lag 2,8 pst., tilsvarende i overkant av 40 mrd. kroner for femårsperioden sett under ett. Til sammenlikning var den gjennomsnittlige økningen i perioden 1990–2005 på 2,3 pst. Om lag halvparten av veksten i inntektene etter 2005 har kommet i form av økte frie inntekter.
Realveksten i kommunenes samlede inntekter fra 2009 til 2010 anslås nå til 7,0 mrd. kroner eller 2,2 pst., regnet i forhold til oppdaterte anslag på regnskap for 2009. Veksten i kommunesektorens frie inntekter anslås til 3,5 mrd. kroner, tilsvarende 1,6 pst.
Kommuneøkonomien er nærmere omtalt i meldingens avsnitt 3.3.
Pengepolitikkens langsiktige oppgave er å gi økonomien et nominelt ankerfeste. Retningslinjene for pengepolitikken fra 2001 etablerte fleksibel inflasjonsstyring som rettesnor for Norges Banks rentesetting. På kort og mellomlang sikt skal pengepolitikken veie hensynet til lav og stabil inflasjon mot hensynet til stabilitet i produksjon og sysselsetting. Norges Banks operative gjennomføring av penge-politikken skal rettes inn mot lav og stabil inflasjon, definert som en årsvekst i konsumprisene som over tid er nær 2,5 pst. Av forskriften følger det at pengepolitikken skal bidra til å stabilisere utviklingen i produksjon og sysselsetting og til stabile forventninger om valutakursutviklingen. Budsjett- og pengepolitikken må virke sammen for å bidra til målet om en stabil utvikling i norsk økonomi.
Som følge av den internasjonale finanskrisen og betydelig svekkede økonomiske utsikter reduserte Norges Bank, i likhet med sentralbankene i de fleste andre industrilandene, styringsrenten markert gjennom høsten 2008 og første halvår 2009. Sammen med omfattende finanspolitiske tiltak og tiltak rettet mot å stabilisere finansmarkedene bidro den ekspansive pengepolitikken til at man utover sommeren i fjor igjen så tegn til oppgang i økonomien. I lys av den økonomiske utviklingen satte Norges Bank opp styringsrenten med 0,25 prosentpoeng på rentemøtene i oktober, desember og mai, til 2,0 pst. Norges Banks renteprognose ble i den pengepolitiske rapporten fra mars i år noe nedjustert sammenliknet med prognosen i rapporten fra oktober i fjor, men indikerer fortsatt en gradvis økning av styringsrenten, til 2 1/2 pst. ved utgangen av inneværende år og 3 1/4–3 1/2 pst. ved utgangen av neste år. Norges Bank skrev i pressemeldingen etter rentemøtet 5. mai at hovedstyret også vurderte å holde renten uendret i lys av økt risiko for en svakere utvikling i Europa framover. Usikkerheten internasjonalt knytter seg særlig til de store utfordringene flere land står overfor med store offentlige budsjettunderskudd og høy og sterkt økende gjeld. Behovet for betydelig finanspolitisk konsolidering i mange land vil kunne bidra til en lang periode med svært lave styringsrenter internasjonalt.
Situasjonen i finansmarkedene bedret seg betraktelig gjennom 2009. Risikopremiene i det norske penge- og kredittmarkedet har gjennomgående kommet ned mot nivåene vi så før finanskrisen, og tilgangen på kreditt for banker, husholdninger og foretak er langt på vei normalisert. Tiltakene regjeringen og Norges Bank satte i verk for å bedre situasjonen i finansmarkedene bidro vesentlig til dette. De særlige tiltakene rettet mot finansmarkedene ble i stor grad utfaset gjennom 2009.
Krisen i Hellas og uroen rundt den finansielle stillingen i andre land i euroområdet, særlig Portugal, Irland, Spania og Italia, har gitt kraftig økte statsobligasjonsrenter i de berørte landene. Samtidig har euroen svekket seg overfor de øvrige hovedvalutaene. Eurosvekkelsen har også bidratt til en sterkere norsk krone. EU-landene ble natt til 10. mai enige om omfattende nye ordninger for finansiell støtte til utsatte euroland i form av lån eller garantier. Offentliggjøringen av tiltakene ble godt mottatt i markedene, men usikkerheten rundt den videre økonomiske utviklingen er fortsatt stor. Norske myndigheter følger situasjonen nøye ut fra den virkning krisen i euroområdet kan få for norsk økonomi.
Det vises til avsnitt 3.5 i meldingen for nærmere omtale av pengepolitikken.
Arbeidskraften er vår viktigste ressurs. Et hovedmål for regjeringen er et inkluderende arbeidsliv. Sysselsettingspolitikken skal legge til rette for økt tilgang på arbeidskraft og lav arbeidsledighet over tid, slik at flest mulig kan delta i arbeidslivet. Avdempingen i norsk økonomi siden 2008 har ført til redusert etterspørsel etter arbeidskraft i flere sektorer, og arbeidsledigheten har gått noe opp. Det er viktig at vi har gode ordninger som trygger inntekten til de som står utenfor det ordinære arbeidslivet. Samtidig må politikken innrettes slik at den legger til rette for arbeid og hindrer at marginale grupper støtes ut av arbeidsmarkedet og over i trygdeordningene. Sysselsettingen er høy i Norge sammenliknet med i andre OECD-land. Samtidig er også sykefraværet og andelen uføretrygdede høy i Norge, og om lag 1/5 av befolkningen i yrkesaktiv alder er i dag på ulike helserelaterte ordninger eller AFP.
Utsiktene for norsk økonomi er lysere nå enn i fjor vinter, og løpende arbeidsmarkedsindikatorer underbygger bildet av at etterspørselen etter arbeidskraft er på vei opp. I en slik situasjon vil en viktig del av arbeidsmarkedspolitikken være å legge til rette for jobbsøking og formidling til jobb. Selv om langtidsledigheten har økt noe, er det samtidig mange som bare er ledige i kortere perioder. I tillegg til bruk av arbeidsmarkedstiltak er det derfor viktig å legge vekt på tett oppfølging, egenaktivitet og jobbsøking for de som er blitt arbeidsledige.
For å møte den økte arbeidsledigheten har nivået på arbeidsmarkedstiltakene blitt styrket betydelig siden 2008. Regjeringen foreslår nå en ytterligere økning i bevilgningen til arbeidsmarkedstiltak for å legge til rette for endringer i sammensetningen av tiltakene slik at de bedre kan tilpasses brukernes behov. En slik vridning vil føre til en høyere gjennomsnittlig pris pr. tiltaksplass enn lagt til grunn i nasjonalbudsjettet. Den foreslåtte bevilgningen anslås å gi rom for om lag 75 000 tiltaksplasser i gjennomsnitt for 2010. Antallet plasser som kan realiseres med den gitte bevilgningen, er noe usikkert bl.a. som følge av endringer i tiltakssammensetning og tiltakspriser.
Et fleksibelt permitteringsregelverk kan redusere faren for at levedyktige bedrifter går over ende som følge av kortsiktig svekket etterspørsel. Ordningen kan også bidra til at en unngår at ansatte mister en jobb de med relativt stor sannsynlighet vil kunne fortsette i når konjunkturene bedres. Regelverket ivaretar derfor de ansattes jobbsikkerhet og inntektssikring. Endringen i permitteringsregelverket i 2009 siktet bl.a. mot å gjøre det lettere å holde på kvalifisert arbeidskraft. Fra 1. februar ble den maksimale dagpengeperioden ved permitteringer utvidet fra 30 til 52 uker, og fra 1. april ble antall lønnspliktdager for arbeidsgiver redusert fra 10 til 5 dager. Fra 1. juli fikk flere permitterte videre rett til dagpenger ved at kravet om permitteringsgrad ble redusert fra 50 til 40 pst.
Selv om den samlede arbeidsledigheten ser ut til å flate ut på et lavere nivå enn tidligere lagt til grunn, har etterspørselssvikten rammet ulikt i ulike bransjer. Flere sektorer vil fortsatt ha et betydelig behov for å benytte seg av permitteringer. Regjeringen vil derfor videreføre endringene i permitteringsregelverket fra i fjor også i 2010.
Regjeringen og partene i arbeidslivet ble i februar i år enig om en ny intensjonsavtale om et inkluderende arbeidsliv (IA-avtale) for perioden 1. mars 2010–31. desember 2013. IA-avtalen inneholder ulike tiltak for å redusere sykefraværet og hindre utstøting fra arbeidslivet, herunder tidligere innsats overfor sykmeldte. Det arbeides med å konkretisere de ulike tiltakene med sikte på iverksetting neste år. En endring i arbeidsgivers medfinansieringsansvar av sykelønnsordningen er også til vurdering.
Regjeringen legger stor vekt på å forhindre sosial dumping i arbeidslivet. Som en oppfølging av dette innførte regjeringen i 2008 krav om id-kort i bygge- og anleggsbransjen. I handlingsplan 2 mot sosial dumping, som ble presentert i nasjonalbudsjettet 2009, pekte regjeringen på at en ville vurdere å innføre id-kort i renholdsbransjen, og et slikt forslag er nå på høring.
Det inntektspolitiske samarbeidet er en sentral del av den økonomiske politikken i Norge. I likhet med de øvrige nordiske landene har Norge et omfattende sosialt sikkerhetsnett, høy organisasjonsgrad og en forholdsvis koordinert lønnsdannelse. Det sosiale sikkerhetsnettet gir økonomisk trygghet for arbeidstakerne og legger dermed et grunnlag for fleksibilitet og omstillingsevne i norsk økonomi. En koordinert lønnsdannelse, der tariffområdene i konkurranseutsatt sektor forhandler først, skal bidra til at lønnsutviklingen holdes innenfor rammer som sikrer en tilstrekkelig størrelse på konkurranseutsatt virksomhet over tid.
Lønnskostnadsnivået ligger klart høyere i norsk industri enn hos våre handelspartnere. Anslagene i denne meldingen innebærer at kostnadsgapet i forhold til handelspartnerne vil fortsette å øke også i år. Hensynet til en balansert utvikling i norsk økonomi må være retningsgivende for det inntektspolitiske samarbeidet også framover. Regjeringen understreker at gjennomføringen av inntektsoppgjørene er partenes ansvar.
Årets inntektsoppgjør er et hovedoppgjør. Den 11. april kom Fellesforbundet og Norsk Industri fram til et anbefalt meklingsforslag for de overenskomster som danner frontfagene. Arbeidstakerne har nå gitt tilslutning til forslaget i uravstemning. Det er også oppnådd enighet innenfor flere andre områder, deriblant hotell og restaurant, varehandel, transport, bygg og anlegg og finansnæringen. Oppgjørene i stat og kommune er gått til mekling etter at det ble brudd i forhandlingene 30. april. Meklingen skal være avsluttet innen midnatt 26. mai.
Resultatene i oppgjørene så langt kan tyde på at lønnsveksten fra 2009 til 2010 blir litt lavere enn tidligere lagt til grunn. Lønnsveksten i 2010 anslås nå til 3 1/4 pst., 1/4 prosentpoeng lavere enn anslått i nasjonalbudsjettet 2010. Lønnsveksten ligger likevel an til å bli klart høyere i Norge enn hos våre handelspartnere, der den anslås til 1 3/4 pst.
Sysselsettingspolitikken og det inntektspolitiske samarbeidet er omtalt i meldingens avsnitt 3.6.
Regjeringen vil at Norge skal være et foregangsland i klimapolitikken og en pådriver i arbeidet for en ny og mer ambisiøs internasjonal klimaavtale. Utgangspunktet for en slik avtale bør være at den globale gjennomsnittstemperaturen ikke skal øke med mer enn 2°C fra førindustrielt nivå. For å nå de langsiktige globale målene kreves det tidlig innsats. Ifølge FNs klimapanel må industrilandene fram til 2020 redusere sine samlede utslipp med mellom 25 og 40 pst. sammenliknet med nivået i 1990, mens utslippsveksten i utviklingslandene må begrenses. Norge går i klimaforhandlingene inn for å gjøre disse målene operative og rettslig bindende.
København-avtalen (the Copenhagen Accord) fra desember 2009 gir tilslutning til at klimaendringene skal begrenses til 2°C over førindustrielt nivå. Avtalen mangler tallfestede mål for reduksjoner i globale utslipp på kort og mellomlang sikt, men fastslår at industrilandene skal ta på seg forpliktelser om utslippsreduksjoner og at utviklingsland skal legge til rette for utslippsreduserende tiltak. I midten av april hadde 76 land, som til sammen står for 80 pst. av de globale utslippene, meldt inn mål og tiltak til FNs klimakonvensjon.
Mange land har levert betingete mål, avhengig av ambisjonsnivået til andre land. Tilbudene fra industrilandene anslås å kunne gi utslippsreduksjoner på mellom 12 og 19 pst. i forhold til utslippsnivået i 1990. Anslaget er betinget av at USAs midlertidige mål blir vedtatt av Kongressen. Det er også knyttet stor usikkerhet til omfanget av klimatiltak i utviklingsland framover. De samlede innmeldte mål og tiltak ser ut til å ligge et godt stykke unna det som kreves av tidlig innsats for å bringe utslippene ned på en bane i samsvar med togradersmålet.
Norge og Japan er de eneste industrilandene som har meldt inn mål i samsvar med anbefalinger fra FNs klimapanel. I klimaavtalen mellom regjeringspartiene og opposisjonen ble det enighet om at Norge skulle bidra til å redusere de globale utslippene i 2020 tilsvarende 30 pst. av Norges utslipp i 1990. I regjeringsplattformen og i forbindelse med København-avtalen har Norge sagt at dette målet kan økes til 40 pst. dersom det kan bidra til enighet om en ambisiøs klimaavtale der de store utslippslandene påtar seg konkrete utslippsforpliktelser.
Regjeringens klimapolitikk er nærmere omtalt i avsnitt 3.7 i meldingen.
Det vises til nærmere omtale av fordelingsutvalgets innstilling i avsnitt 3.8 i meldingen.
Komiteen tar redegjørelsen til orientering.
Komiteens flertall, medlemmene fra Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet, viser til at Norge så langt har klart seg bedre gjennom finanskrisen og det påfølgende internasjonale tilbakeslaget enn de fleste andre industriland. Både nedgangen i produksjonen og økningen i arbeidsledigheten har vært liten i internasjonal sammenheng. Flertallet merker seg at etter nedgang i 2. halvår 2008 og inn i 2009, tok den økonomiske aktiviteten seg igjen opp fra 2. kvartal i fjor. Vekst i privat og offentlig konsum, og etter hvert også i eksporten av tradisjonelle varer, bidro til å trekke aktiviteten opp. Oppgangen i realøkonomien ble videre understøttet av en klar bedring i finansmarkedene gjennom fjoråret, som fulgte etter de massive offentlige støttetiltakene mot bank- og finanssektoren i Norge og internasjonalt i 2008 og 2009.
Flertallet viser til at omfattende og målrettede tiltakspakker fra norske myndigheter rettet mot husholdninger, banker, bedrifter og kommuner, har vært viktige for å motvirke krisens negative konsekvenser og påfølgende nedgang i økonomien. Også næringsstrukturen i Norge, samt høy aktivitet i petroleumssektoren, har i stor grad bidratt til å holde etterspørselen etter varer og tjenester oppe. Flertallet viser også til at rentenedsettelsene fra Norges Bank ga kraftige stimulanser til det private forbruket, og således bidro til å begrense følgene av det internasjonale tilbakeslaget.
Flertallet viser til at regjeringens forslag til revisjon av budsjettet for 2010 innebærer en bruk av oljeinntekter, målt ved det strukturelle, oljekorrigerte budsjettunderskuddet, på 131,5 mrd. kroner. Dette er 17 mrd. kroner lavere enn anslått i nasjonalbudsjettet 2010, og bringer bruken av oljeinntekter vesentlig nærmere 4-prosentbanen. Flertallet merker seg imidlertid at som følge av den betydelige reduksjonen i underskuddet for 2009, fremstår etterspørselsimpulsen fra 2010-budsjettet som litt sterkere nå enn da budsjettet ble vedtatt i fjor høst. Ser en derimot 2009 og 2010 under ett, er den samlede etterspørselsimpulsen svakere enn anslått i nasjonalbudsjettet 2010. Flertallet er videre positiv til at regjeringens opplegg styrker innsatsen på enkelte områder. Dette gjelder særlig tiltak for verftsindustrien, økningen i bevilgningen til arbeidsmarkedstiltak, samt økte midler til vedlikehold og utbedring av jernbanenettet og riksveier.
Flertallet viser til at tilbakeslaget i kjølvannet av krisen utløste et fall i sysselsettingen i Norge, men at nedgangen ser ut til å ha blitt avløst av forsiktig oppgang de siste to kvartalene. Flertallet merker seg at den positive utviklingen de siste månedene og de økonomiske utsiktene fremover, tilsier at ledigheten gjennom 2010 og 2011 kan ventes å stabilisere seg rundt 3,5 pst. Flertallet er imidlertid svært urolig for utviklingen i konkurranseutsatt næringsliv, hvor nedgangen i sysselsetting særlig har rammet industrien hardt. Styrking av kronen og lavere etterspørsel og priser i markedene har bidratt til en krevende situasjon for mange konkurranseutsatte næringer. I et vanskelig internasjonalt marked opplever følgelig også norske bedrifter svikt i etterspørselen etter viktige eksportvarer, redusert inntjening og vanskeligere tilgang på finansiering. Norske bedrifter er dermed ekstra sårbare for en ytterligere styrking av kronen.
Flertallet tar til etterretning at Norges Bank, som følge av bedre utsikter for norsk økonomi, har vært blant de første sentralbankene internasjonalt som har økt renten etter finanskrisen. Sentralbanken begynte å sette opp renta i oktober 2009, og har varslet at renten kommer til å bli gradvis satt opp fremover, som følge av sentralbankens inflasjonsprognoser der innenlandsk etterspørsel utgjør en vesentlig faktor. Samtidig er det varslet langvarige lave rentenivå i mange andre land. Flertallet er bekymret for konsekvensene av et særnorsk høyt rentenivå over tid, fordi det kan føre til en styrking av kronen som valuta, og en påfølgende forverret situasjon for konkurranseutsatt næringsliv. Flertallet viser til at regjeringen har varslet at når økonomien tar seg opp igjen, må finanspolitikken komme tilbake til 4-prosentbanen for bruken av oljeinntekter, for blant annet å dempe presset på konkurranseutsatt næringsliv. Budsjett- og pengepolitikken må her virke sammen for å redusere dette presset, og bidra til målet om en stabil utvikling i norsk økonomi. Flertallet er på dette grunnlag av den klare oppfatning at det er viktig at finanspolitikken fremover ikke bidrar til å legge ytterligere press på rente og kronekurs.
Flertallet vil understreke at arbeidskraften er vår viktigste ressurs. Flertallet konstaterer at norsk arbeidskraft ifølge Norges Bank aldri har vært så dyr som nå, og at kostnadsnivået er høyt målt mot våre handelspartnere. Norges konkurranseevne målt mot våre viktigste handelspartnere er følgelig blitt svekket. Flertallet vurderer denne utviklingen som svært utfordrende for framtidig verdiskaping i det konkurranseutsatte næringslivet. Flertallet understreker at budsjettpolitikken, pengepolitikken og lønns- og inntektspolitikken må virke sammen for å unngå at veksten i bruk av oljeinntekter i norsk økonomi får samme store og negative effekter for Norge, som Nederland opplevde. Flertallet vil vektlegge viktigheten for Norge av at man sammen lykkes med dette.
Flertallet vil samtidig påpeke at det i økonomiske nedgangstider er viktig å få til omstilling av næringslivet i en mer fremtidsrettet retning, og at staten bør legge forholdene til rette for dette. Flertallet viser til at en slik målrettet omstilling av norsk industri også må kunne være basert på lange verdikjeder av norske naturressurser og da foredling av disse ressursene. Flertallet understreker viktigheten av at regjeringen ser på virkemidler for å framskynde en slik omstilling og ber regjeringen i denne sammenhengen også om å være åpne for å ta i bruk kraftfulle økonomiske virkemidler.
Flertallet vil videre understreke at det er knyttet stor usikkerhet til den videre utviklingen i internasjonal økonomi. Særlig er det stor risiko knyttet til utfasingen av de massive finans- og pengepolitiske stimuliene internasjonalt. Ved å fase dem ut for raskt kan man kvele oppgangen og bidra til lavere økonomisk vekst. Blir de derimot faset ut for sent, kan det etter hvert bli vanskelig å håndtere underskudd og høy statsgjeld. Flertallet vil her peke på at det internasjonalt nå først og fremst er økningen i statsgjeld som bekymrer. Omfattende statlige finanspolitiske tiltak, økte statlige overføringer til blant annet arbeidsledighetstrygd, samt lavere skatteinngang som følge av finanskrisen, har ført til store underskudd på offentlige budsjetter og oppbygging av statsgjeld i flere land. Mislighold av denne gjelden kan utløse en ny tillitskrise i finansmarkedene, som igjen kan utgjøre en reell trussel mot finansiell og økonomisk stabilitet. Flertallet poengterer i denne sammenheng viktigheten av at regjeringen følger situasjonen nøye ut fra den virkning krisen i euroområdet kan få på norsk økonomi.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet betrakter revidert budsjett som en teknisk revisjon, som skal ta høyde for nye oppståtte forhold i forhold til regjeringen Stoltenberg II sitt vedtatte budsjett for 2010. Disse medlemmer må akseptere at flertallet på Stortinget stemte ned Fremskrittspartiets alternative budsjett for 2010, og at revidert budsjett ikke er arenaen for omkamper. Disse medlemmer har derfor begrenset seg til å fremme forslag på de områder vi finner det høyst påkrevd. Disse medlemmer vil derfor i forbindelse med budsjettet for 2011, som skal behandles høsten 2010, komme tilbake til våre helhetlige forslag og løsninger.
Endringene i revidert budsjett reflekterer dermed ikke Fremskrittspartiets helhetlige budsjettpolitikk. Disse medlemmer viser til sitt alternative statsbudsjett for 2010 der disse medlemmer hadde en annen profil enn regjeringen, med store kutt i offentlig sektor, vridning over på offentlige investeringer fremfor offentlig forbruk, samt offentlige anskaffelser fra utlandet som forutsettes ikke å ha innvirkning på norsk innenlandsøkonomi.
Disse medlemmer viser til at det er vekstevnen som avgjør velferdsutviklingen i Norge og at det derfor er avgjørende å fremme verdiskapning og produktivitet både i offentlig og privat sektor. Disse medlemmer mener derfor at regjeringen må føre en langt mer aktiv næringspolitikk og en offensiv og vekstskapende økonomisk politikk. Disse medlemmer mener dette fokus er tilnærmet fraværende i regjeringens fremlegg til revidert statsbudsjett. Målene som regjeringen trekker opp for den økonomiske politikken setter i liten grad fokus på verdiskapning.
Grunnlaget for norsk verdiskaping er den produksjonen som skjer i private bedrifter. Disse medlemmer vil hevde at tilbudssidepolitikk vil legge forholdene bedre til rette for privat næringsvirksomhet, ved å øke tilbudet av arbeidskraft, dempe lønnsøkninger, senke avgifter, legge om skattesystemet og redusere skattetrykket, samt øke investeringer i forskning, samferdsel og annen offentlig tjenesteyting som kommer næringslivet til gode. Etter disse medlemmers oppfatning er det også behov for stabile, langsiktige og internasjonalt konkurransedyktige rammebetingelser for næringslivet. Privat næringsvirksomhet er hemmet av en rekke lover og reguleringer som legger en sterk demper på nyskapning, omstillinger og effektiv drift. Lov- og forskriftsjungelen må ryddes opp i, slik at hverdagen for bedrifter og entreprenører kan bli enklere.
Etter disse medlemmers oppfatning er handlingsregelen lite egnet som finansielt styringsverktøy. Handlingsregelen representerer tvert imot en kollektiv politisk ansvarsfraskrivelse mht. Norges økonomiske og finansielle utvikling. Det er langt viktigere å holde fokus på vekstevnen i BNP og tiltak som kan bidra til større effektivitet og produktivitet over tid. Disse medlemmer registrerer at regjeringen velger å forholde seg passiv til disse forholdene. Så lenge dette vedvarer, er det disse medlemmers oppfatning at man ikke er i stand til å bruke finanspolitikken til verken å fremme vekst eller verdiskapning, hvilket er helt grunnleggende for norsk økonomi.
Disse medlemmer understreker behovet for større strukturelle reformer som vil bidra til å effektivisere og rasjonalisere offentlig sektor og økonomiens virkemåte.
Etter disse medlemmers oppfatning evner ikke den politiske debatten å skille mellom hva pengene brukes til over statsbudsjettet. Disse medlemmer understreker at en krone ikke er lik enhver annen krone i budsjettsammenheng. En krone brukt til investeringer har ikke samme effekt som en krone brukt til drift, og en krone brukt i en del av økonomien med ledig kapasitet har ikke samme effekt som en krone brukt i en del av økonomien med sprengt kapasitet. Videre har en krone brukt i utlandet ikke samme effekt som en krone brukt i Norge. Det er umulig å forstå hvorfor man i et av verdens rikeste land fortsatt har omfattende problemer både i helsevesen, eldreomsorg, skolevesen, manglende ressurser til politi og forsvar samt manglende ressurser til veiinvesteringer.
Disse medlemmer vil understreke at mange av problemene i norsk økonomi er myndighetsskapte, noe som tilsier at større systemendringer er påkrevd. Offentlig sektor har over tid vokst seg stor og ineffektiv. Et omfattende byråkrati fører til rigide systemer, og store mengder lover og forskrifter setter i mange sammenhenger sterke begrensninger på en naturlig utvikling. Disse medlemmer er skuffet over at regjeringen ikke har større fokus på å effektivisere offentlig sektor. Det er nødvendig med en finanspolitikk som er innrettet slik at konkurranseevnen for vårt fremtidige næringsliv ikke svekkes, og slik at skatte- og avgiftsnivået ikke er høyere enn i andre land det er naturlig å sammenligne oss med.
Disse medlemmer viser til utviklingen i den internasjonale økonomien, og spesielt da i Europa. Utviklingen viser at den økonomiske uroen ikke er over, og at situasjonen i flere europeiske land kan medføre at norsk eksportrettet næringsliv fortsatt står ovenfor store utfordringer. Disse medlemmer mener derfor at man gjennom behandlingen av revidert budsjett for 2010 må komme med forslag som kan lette situasjonen for vårt næringsliv. Derfor fremmer Fremskrittspartiet forslag om bl.a. lettelser i arbeidsgiveravgiften, bedrede avskrivningsregler og en egen grensehandelspakke med fokus på reduksjon av enkelte særavgifter og tollsatser.
Videre konstaterer disse medlemmer at på flere områder er situasjonen blitt forverret siden statsbudsjettet ble vedtatt høsten 2009. Spesielt viser disse medlemmer til utfordringene i helsesektoren, justissektoren og at det fortsatt er stort etterslep når det gjelder nødvendige investeringer i infrastruktur. Disse medlemmer fremmer derfor forslag om økte bevilgninger på disse områdene for å forbedre velferden, og få satt i gang med flere nødvendige investeringer på samferdselssektoren.
Disse medlemmer viser også til Fremskrittspartiets merknader i Innst. 345 S (2009–2010) Kommuneproposisjonen, hvor Fremskrittspartiets økonomiske politikk overfor kommunesektoren er presentert. I tillegg viser disse medlemmer til sine merknader fremsatt i Meld. St. 12 (2009–2010) Finansmarknadsmeldinga.
Disse medlemmer vil i forbindelse med Stortingets behandling av revidert nasjonalbudsjett for 2010 fremsette følgende budsjettendringer:
FORSLAG TIL REVIDERT NASJONALBUDSJETT 2010 FRP | ||
Endringer ifht regjeringen: | ||
ØKTE FORESLÅTTE OFFENTLIGE BEVILGNINGER | (mill. kr) | |
ØKT OFFENTLIG FORBRUK I BUDSJETTRAMMENE (FrP) | 3 900 | |
REDUSERTE OFFENTLIGE INNTEKTER (FrP) | 2 372 | |
Finansieringsbehov | 6 272 | |
OVERFØRING TIL STATENS PENSJONSFOND (Oljefondet) REGJERINGEN i 2010 | 121 900 | |
OVERFØRING TIL STATENS PENSJONSFOND (Oljefondet) FRP i 2010 | 115 628 | |
REDUSERTE / ØKTE OFFENTLIGE UTGIFTER | ||
STATSFORVALTNING Ramme 1 | 0 | |
FAMILIE/FORBRUKER Ramme 2 | 9 | |
KULTUR Ramme 3 | 5 | |
UTENRIKS Ramme 4 | 0 | |
JUSTIS Ramme 5 | ||
Politiet | 235 | |
Oslopolitiet | 90 | |
Tingrett, lagmannsrett | 15 | |
Kriminalomsorg | 29 | |
Fjerne ordningen med hjemmesoning | -20 | |
349 | ||
KOMMUNAL/INNVANDRING Ramme 6 | ||
Investeringstilskudd til omsorgsboliger, sykehjemsplasser | 183 | |
Retur og tilbakevending av flyktninger | 10 | |
Rentekompensasjon kirkebygg | 27 | |
Rentekompensasjon - skole og svømmeanlegg | 50 | |
270 | ||
ARBEID/SOSIAL/DAGPENGER Ramme 7 | ||
Arbeidsmarkedstiltak | 105 | |
Foreløpig uførepensjon | 10 | |
Hjelpemidler for bedring av funksjonsevne | 10 | |
Ikke utvide regional verneombudsordning i hotell/restaurant/renholdsbransjen | -6 | |
119 | ||
FORSVAR Ramme 8 | ||
Kystvakten | 15 | |
Hæren, etterretning, investeringer | 45 | |
Forsvarets musikk | 5 | |
65 | ||
NÆRING Ramme 9, 10, 11 | ||
Innovasjon Norge, nettverk, profilering, FoU | 57 | |
Innovasjon Norge, Økt reiselivssatsing | 100 | |
157 | ||
ENERGI Ramme 12 | ||
Reduksjoner Kårstø og Mongstad pga. regjeringens endrede fremdrift, med mer. | -432 | |
MILJØ Ramme 13 | 0 | |
KONTROLL Ramme 14 | 0 | |
HELSE Ramme 15 | ||
Regionale helseforetak | 990 | |
Rehabilitering, kjøp av opptreningstjenester | 252,5 | |
Psykisk helse | 100 | |
Samhandlingsreform | 60 | |
Diabetesplan, rusmiddelforebygging | 33 | |
1 436 | ||
KUNNSKAP Ramme 16 | ||
Skoleskip | 4 | |
Universiteter og høyskoler | 10 | |
Presteskapet | 10 | |
24 | ||
TRANSPORT Ramme 17 | ||
Kystverket, utstyrsanskaffelser | 20 | |
Kompensasjon for vulkanaske | 200 | |
Veiinvesteringer, veidrift, raskostnader | 1 338 | |
Jernbane, investeringer, drift raskostnader | 300 | |
Økt sikkerhet i skolebusser | 30 | |
1 888 | ||
RAMMETILSKUDD KOMMUNER Ramme 18 | ||
Styrkede riksveifergetjenester | 10 | |
10 | ||
FINANS Ramme 21 | 0 | |
SUM ØKNING OFFENTLIGE UTGIFTER | 3 900 | |
REDUSERE STATENS INNTEKTER | ||
Skatte- og avgiftslettelser | ||
Redusert arbeidsgiveravgift for seniorer med 2 pst. poeng fra 1. juli | 198 | |
Fjerne arb.giv.avg for lærlinger fra 1. juli | 370 | |
Økt avskrivningssats for saldogruppe d) biler, maskiner, inventar til 25 pst. | 500 | |
Ikke innføre CO2-avgift på gass | 13 | |
Fjerning av grunnrenteskatt for småkraftverk | 90 | |
Halvering av produktavgift på saftprodukter | 35 | |
Fritak for dieselavg. for høyinnblandet biodiesel der biodrivstoff utgjør minst 30 pst. | 3 | |
Forbedret rederiskatteordning | 38 | |
Forbedret Skattefunn | 0 | |
Grensehandelspakke | ||
Halvering av sjokolade- og sukkervareavgiften fra 1. juli | 250 | |
Reduksjon av avgifter på alkohol (øl, vin, brennevin) med 10 pst. fra 1. juli | 320 | |
Nedbygging av tollbarrierer, diverse | 50 | |
Andre skatte- og avgiftslettelser | 10 | |
SUM SKATTE-/AVGIFTSLETTELSER Ramme 23 | 1 876 | |
Utbytte | ||
Redusert utbytte Baneservice AS | 20 | |
Redusert utbytte NSB AS | 27 | |
Redusert utbytte Statkraft SF | 449 | |
SUM | 496 |
Disse medlemmer viser for øvrig til sine merknader og forslag i denne innstillingen, samt i Innst. 351 S (2009–2010).
Komiteens medlemmer fra Høyre mener det er nødvendig å legge om politikken i Norge for å skape trygghet for jobbene og velferden i årene som kommer. Flere europeiske land sliter med en alvorlig gjeldskrise, den økonomiske veksten er lav og arbeidsledigheten høy i Europa og USA. Japan opplever lav vekst, og det er ulike signaler om utviklingen i Kina. Den svake økonomiske utviklingen internasjonalt vil også få konsekvenser for Norge.
Disse medlemmer viser til at Norge er godt stilt. Med et betydelig pensjonsfond har Norge unngått å låne for å finansiere krisetiltak under finanskrisen. Tiltakene rettet mot bank og finansmarkedet virket raskt i Norge. Med en stor offentlig sektor er det mange som i liten grad blir berørt av den økonomiske nedgangen – i hvert fall i første omgang. Samtidig er mange bedrifter avhengig av eksport. Med fallende markeder, et særnorsk høyt kostnadsnivå og rødgrønne skatteøkninger kan mange arbeidsplasser være utsatt.
Disse medlemmer viser til at sentralbanksjef Svein Gjedrem i høring med Stortingets finanskomité 18. mai 2010 tegnet et dystert bilde for deler av de konkurranseutsatte bedriftene:
«Den økonomiske geografien i Norge vil endre seg de neste 10-15 årene. Vårt kostnadsnivå og lav vekst i Europa vil sette arbeidsplasser og næringslivet i industrisamfunn under press. Tap av arbeidsplasser vil ramme hardest der industrien veier tyngst. Hele industrigrener kan gå tapt.»
Disse medlemmer mener at denne advarselen må tas alvorlig. Både sentralbanksjefen og OECD har påpekt at Norge må stramme inn på statsbudsjettet for å unngå en for sterk kostnadsvekst og press på kronekursen.
Disse medlemmer er glad for at regjeringen erkjenner utfordringen, men er skuffet over at Stoltenberg-II regjeringen ikke handler. Revidert nasjonalbudsjett viser at oljepengebruken har gått ned med om lag 17 mrd. kroner siden nasjonalbudsjettet ble lagt frem. Denne nedgangen skyldes imidlertid ikke at regjeringen har redusert utgiftsveksten, men at utbyttene fra statsselskapene har økt, at skatteinntektene har blitt høyere og budsjettet for 2009 noe mindre ekspansivt enn tidligere antatt.
Disse medlemmer viser til regjeringens anslag for arbeidsledighet, lønnsvekst og oljepris, og mener regjeringen har valgt å benytte i overkant optimistiske anslag.
Disse medlemmer vil også peke på at utfordringene for bedriftene forsterkes av at næringslivets konkurranseevne har blitt klart svekket under rødgrønt styre, og innovasjonsevnen er ifølge den europeiske innovasjonsrapporten tydelig svekket. Fremfor å stramme inn på budsjettene, og prioritere vekstskapende politikk ser det ut til at regjeringen velger å skyve problemene foran seg. Det kan gjøre omstillings- og innstrammingsbehovet enda større.
Disse medlemmer mener at politikken må legges om slik at utgiftsveksten over statsbudsjettet går ned og omstillingsevnen både i offentlig sektor og næringslivet går opp. Disse medlemmer viser til at Høyre tar tydelige skritt i den retning i sine forslag til revidert nasjonalbudsjett 2010.
Et strammere budsjett – med 2,6 mrd. kroner i redusert buk av penger fra pensjonsfondet
Høyre reduserer bruken av penger fra pensjonsfondet med 2,6 mrd kroner sammenliknet med regjeringens forslag. Dette er ett av flere skritt som skal bidra til å dempe presset på kronekursen og kostnadsveksten som svekker konkurranseevnen.
Økt omstillingsevne i offentlig og privat sektor – bedre rammebetingelser for jobbskapere og bedrifter
Høyre fremmer en rekke reformforslag som skal bidra til å modernisere offentlig sektor og øke innovasjonsevnen i privat sektor. Bedriftenes rammebetingelser bedres gjennom økt satsing på SkatteFunn, forskning, FoU-kontrakter, bedriftsintern opplæring, bedre avskrivningsregler og låneordninger. I tillegg fjernes arveavgiften som rammer mange familieeide bedrifter.
Økt satsing på kunnskap, samferdsel og politi
Høyre omprioriterer slik at det skapes rom for økt satsing på prioriterte områder: Vedlikehold av veier økes med 200 mill. kroner, drift og vedlikehold av jernbanen med 100 mill. kroner, kompetanseheving for lærere 75 mill. kroner, økte basisbevilgninger til høyere utdanning 125 mill. kroner og om lag 100 mill. kroner mer til politiet.
Disse medlemmer vil prioritere følgende områder, alle tall i mill. kroner:
Redusert bruk av penger fra pensjonsfondet | 2600,2 | |
SKATT OG AVGIFTER | 501,1 | |
5501.72 | IPS ordning utvides til 40.000 kr | 25 |
5501.72 | BSU, øke sparebeløp til 25.000 og tak til 200.000, øke sats til 28 pst., øke aldersgrense ett år | 90 |
5536.77 | Reversere avgiftsøkningen for høyinnblandet biodiesel B 30 til B 100 | 2,5 |
5521.70 | Fjerne mva på leasing og batteriskifte for el biler fra 1.juli | 2,6 |
5700.72 | Halv arbeidsgiveravgift nye lærlinger fra 1.juli | 45 |
5556.70 | Halvere produktavgiften for saftprodukter fra 1.juli | 35 |
5501.72 | Øke Skattefunn ref vårt Dokument 8:102 (2007-2008) | 0 |
928.71 ny | Gjeninnføre tilskuddsordning for ulønnet arbeid som ikke omfattes av Skattefunn | 40 |
5501.72 | Avskrivningssats saldogruppe d (10 pst.startavskrivning) | 160 |
5506.70 | Fjerne arveavgiften fra 1. juli | 60 |
5506.70 | Herreløs arv tilfaller ideelle organisasjoner | 3 |
5501.73 | Rederiskatt (miljøfondsavsetning) | 38 |
5501.72 | Heve nedre grense for grunnrenteskatt kraftverk til 10 MW | 0 |
UTGIFTER | 1256,6 | |
Arbeidsliv | ||
634.76 | Raskere tilbake (øremerket innenfor arbeidsmarkedstiltak) | 200 |
634.76 | Bedriftsintern opplæring (øremerket innenfor arbeidsmarkedstiltak) | 50 |
634.21 | Arbeids- og utdanningsreiser | 2,5 |
2661.75 | Opprettholde stønad til standard datautstyr | 20 |
Helse | ||
761.67 | Tilskudd til samhandlingstiltak | 60 |
718.21 | Rusforebyggende arbeid (unngå kutt) | 2,3 |
733.21 | Rehabilitering (unngå kutt) | 0,9 |
733.21 | Resonare, tilbud til døve på Briskeby | 2,5 |
733.72 | Kjøp av opptrening (unngå kutt) | 0,2 |
763.21 | Rustiltak (unngå kutt) | 0,4 |
Kunnskap og forskning | ||
225.80 ny | Kompetanseheving lærere inklusiv senior tiltak lærere (realfag) | 75 |
260.50 | Høyere utdanning, basisbevilgning Universiteter og Høyskoler | 125 |
2410.70 | Utenlandsstudenter | 2,8 |
228.76 | Skoleskipene GANN og Sjøkurs | 4 |
Kommune | ||
571.60 | Gradert barnehagepris, sosialtiltak, øremerket | 50 |
Miljø | ||
1427.90 | Miljøteknologifond 5 mrd | 0 |
Samferdsel | ||
1320.23 | Veibevilgning, vedlikehold | 200 |
1350.23 | Jernbanedrift/-vedlikehold | 25 |
1350.30 | Jernbaneinvesteringer | 75 |
1330.90 ny | Vedlikeholdsfond 50 mrd. | 0 |
1062.70 | Oljevernberedskap Redningsselskapet | 25 |
Justis | ||
440.1 | Økt bevilgning til politiet | 60 |
441.1 | Økt bevilgning til Oslo politidistrikt | 20 |
430.1 | Telemark Fengsel, avd Skien | 7 |
430.1 | Utdanning og drift av flere hundeekvipasjer | 1,5 |
430.1 | Flere varetektsplasser | 10 |
430.70 | Frivillige org, forebygging tidligere straffedømte | 1,5 |
440.1 | Tvangsretur av personer uten krav på opphold | 15 |
490.72 | Frivillige returer for personer uten krav på opphold | 10 |
Næring | ||
920.50 | Næringsrettet FoU BIA | 50 |
2421.50 | Møbel | 10 |
2421.71 | Reiseliv | 15 |
900.73 | Ungt entreprenørskap | 5 |
2421.72 | FoU-kontrakter | 25 |
2421.50 | Innovasjon Norge låneordning - tapsavsetning for 200 mill utlån | 66 |
Kultur / Familie | ||
315.82 | Mva-kompensasjon til kultur og idrett | 25 |
854.81 | Støtteordninger til betaling av kontingent til deltakelse i fritidsaktiviteter for barn fra særlig ressurssvake hjem (via NAV) | 15 |
Disse medlemmer dekker inn 4357,9 mill. kroner gjennom reduserte utgifter og økte inntekter. De viktigste inndekningsforslagene:
Landbruk 600 mill. kroner
Utbytte 95 pst.Statskraft 492 mill. kroner
Økt barnehagepris med 200 kr 459 mill. kroner
Byråkrati 300 mill. kroner
Regional utvikling 300 mill. kroner
Bistand 300 mill. kroner
Tiltak for redusert sykefravær 200 mill. kroner
Salg av eiendom 200 mill. kroner
Strammere asylpolitikk 156 mill. kroner
Redusert kjøp av ulønnsomme
post- og banktjenester 150 mill. kroner
Tak for støtte til nettolønn 135 mill. kroner
Nøytral moms i staten 125 mill. kroner.
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti understreker at det er positivt at man nærmer seg handlingsregelen for oljepengebruk, selv om økte skatteinntekter og utbytte er hovedårsaken til dette. Den internasjonale utviklingen, med sterkere fokus på kostnadskutt og strammere offentlige budsjettrammer, gir også et forsterket behov for Norge til å tilpasse seg endrede internasjonale økonomiske forutsetninger, særlig for å sikre den konkurranseutsatte industrien.
Dette medlem viser til at revidert nasjonalbudsjett først og fremst skal søke å møte akutte behov som har oppstått i budsjettperioden på ulike områder. Dette medlem mener at regjeringen har unnlatt å møte flere slike behov i sitt forslag til revidert budsjett. Dette gjelder særlig innenfor rus, barnebarnevern, Politiet og den videregående skolen:
Over 4 000 personer står i kø for å få rusbehandling. I stedet for å fylle tomme behandlingsplasser, velger regjeringen å dra inn ubrukte midler. Dette medlem har vanskelig for å forstå en slik prioritering.
Barnevernet har varslet om stor underdekning i hele landet, ikke minst i storbyene. Dette er en sårbar gruppe som trenger hjelp nå, ikke på lang sikt.
Politireformens mål om mer synlig og nært politi, følges ikke opp. I stedet ser vi nå betydelig budsjettkutt på driften i mange politidistrikt, noe som skaper utrygghet for innbyggerne.
Og med stadig mer dokumentasjon på frafallet fra videregående skole, er det oppsiktsvekkende at man ikke bevilger noe til nye tiltak på dette feltet.
Dette medlem foreslår derfor 50 mill. kroner til rusomsorg i regi av frivillige organisasjoner, 50 mill. kroner til det statlige barnevernet og barne- og ungdomstiltak i større bysamfunn, 156 mill. kroner til oppretting av 440 nye stillinger i Politiet og 25 mill. kroner til tiltak for å begrense frafallet i videregående skole.
Dette medlem fremmer dessuten en rekke andre forslag for å møte behov innen oppvekst og utdanning, fattigdomsbekjempelse og rus, alderdom og helse og omsorg, frivillighet, kultur og kirke, miljø og verdiskaping. Forslaget øker blant annet engangsstønaden ved fødsel og adopsjon for unge mødre med liten arbeidslivstilknytning til 75 000 kroner (1G), øker investeringstilskuddet til bygging av sykehjem og omsorgsboliger med 183,5 mill. kroner, bevilger 60 mill. kroner ut over regjeringens forslag til samhandlingstiltak innen helse og omsorg, prioriterer 1 000 flere arbeidsmarkedstiltak, 1 000 flere lærere i skolen og 80 mill. kroner mer i basisfinansiering til universitet og høyskoler, og innfører en miljøbilpremie på 25 000 kroner for alle som kjøper biler med CO2-utslipp under 120 g/km.
Dette medlem setter for øvrig pris på at stat/kirke-forliket i regjeringens forslag følges opp med en bevilgning på 6 mill. kroner til demokratireformen.
Samlet sett innebærer forslaget til revidert nasjonalbudsjett for 2010 som dette medlem legger frem en oljepengebruk som reduserer det strukturelle budsjettunderskuddet med drøyt 100 mill. kroner sammenlignet med regjeringens forslag. Dette medlem legger fram følgende endringsforslag i forhold til regjeringen, og viser til nærmere begrunnelse for de enkelte forslag i Innst. S. nr. 355 (2008–2009) og Innst. O. nr. 125 (2008–2009):
Kap. | Post | Beskrivelse | Bokført (mill. kr) | SUM PROFIL |
ØKTE BEVILGNINGER | ||||
Trygg oppvekst og utdanning | ||||
231 | 65 | Økning private barnehager, sikre likebehandling | 40 | |
2530 | 71 | Øke engangsstønad ved fødsel og adopsjon til 1G. Mål 2G innen 2013 | 155,0 | |
854 | 71 | Tiltak for utsatte barn og til oppfølging av barn i fosterhjem | 20 | |
855 | 1 | Styrke det statlige barnevernet | 40 | |
857 | 73 | Barne- og ungdomstiltak i større bysamfunn | 10 | |
842 | 1 | Driftsutgifter - tilskudd til familievernet | 5 | |
842 | 70 | Tilskudd Kirkens familieverntjeneste | 5 | |
221 | 1 | Foreldreutvalget for grunnskolen: Mandatutvidelse | 1,5 | |
226 | 21 | Bedre samhandling mellom hjem og skole | 3,0 | |
226 | 21 | Forsøk med praksisrettet teori i ungdomsskolen | 7,5 | |
226 | 21 | Mentorordning for nye lærere. Forsøksordning | 10,0 | |
226 | 21 | Begrense frafallet i videregående opplæring. Forsøksordning | 25,0 | |
226 | 21 | Kvalitetsutvikling i ungdomsskolen | 30,0 | |
228 | 82 | Kapitaltilskudd friskoler | 10,0 | |
228 | 70 | Ekstrabevilgning St. Paul, St. Sunniva, KG, Danielsen, Steinerskolen | 2,5 | |
228 | 76 | M/S Gann og M/S Sjøkurs | 4,0 | |
253 | 70 | Opprette ny folkehøyskole, Dvergsnestangen | 2,0 | |
255 | 72 | Samarbeidsprosjekt mellom Stiftelsen arkivet og Never again | 1,0 | |
260 | 50 | Økt basisfinansiering universitet og høyskoler | 80,0 | |
260 | 50 | Økt forskningsfinansiering til Universitetet i Stavanger | 5,0 | |
260 | 50 | Økt forskningsfinansiering til Universitetet i Agder | 5,0 | |
260 | 70 | Økt basisfinansiering private høyskoler | 7,5 | |
270 | 74 | Økt tilskudd til studentsamskipnadene | 5,0 | |
286 | 95 | Forskningsfondet | 25 000,0 | |
2661 | 75 | PC-tilskudd elever med dysleksi | 20 | |
2410 | 70 | Stipend ikke-vestlige land | 0,3 | |
2410 | 70 | Freshmann-året USA | 2,5 | |
571 | 60 | Økt lærertetthet i skolen - 1000 nye lærere | 280,0 | |
571 | 60 | Tiltak frivillig leksehjelp i kommunal og frivillig regi | 32,0 | |
410 | 1 | Økt bemanning i domstolene | 10,0 | |
440 | 1 | 440 nye stillinger i Politiet | 156,0 | |
430 | 70 | Kriminalomsorgen - Wayback-prosjektet | 0,5 | |
975,25 | ||||
Fattigdomsbekjempelse og rus | ||||
231 | 65 | Forsøk med graderte barnehagesatser | 10 | |
315 | 75 | Inkluderings- og fattigdomstiltak i frivillige org. | 4 | |
605 | 1 | 1000 flere arbeidsmarkedstiltak - NAV adm. | 12,8 | |
634 | 76 | 1000 flere arbeidsmarkedstiltak | 45,6 | |
763 | 71 | Rustiltak, frivillig arbeid | 50,0 | |
571 | 60 | Rette opp kutt i midler til kvalifiseringsprogram til 169 kommuner | 28,7 | |
151,1 | ||||
Bedre alderdom, helse og omsorg | ||||
586 | 64 | Investeringstilskudd sykehjem og omsorgsboliger (fra 2500 til 3000 plasser) | 183,5 | |
605 | 1 | 1000 flere på raskere tilbake, økt bemanning NAV | 12,0 | |
605 | 70 | 1000 flere på raskere tilbake, NAV | 17,5 | |
634 | 21 | Videreføre 2009-nivå arbeids- og utdanningsreiser | 2,5 | |
732 | 72 | Psykisk helse studenter, Samskipnaden i Oslo og Akershus, Samskipnaden i Agder | 1,0 | |
732 | 73 | Psykisk helse studenter, Samskipnaden i Stavanger | 0,5 | |
732 | 79 | 1000 flere på raskere tilbake, helseforetakene | 21,5 | |
761 | 67 | Samhandlingstiltak | 60,0 | |
769 | 21 | Dagtilbud demente, stimuleringstilskudd | 20,0 | |
318,5 | ||||
Frivillighet, kultur og kirke | ||||
225 | 71 | Kvalitetsutvikling i kulturskolene | 1,0 | |
1590 | 71 | Sjømannskirken - øke antall årsverk | 2,5 | |
1590 | 71 | Kirkelig ressurssenter mot vold og overgrep | 1,0 | |
1590 | 75 | Trosopplæring | 10,0 | |
1591 | 1 | Prestestillinger | 15 | |
29,5 | ||||
Miljø og næringsliv | ||||
1023 | 21 | Økt forskning for å sikre en bærekraftig havbruksnæring | 10 | |
2421 | 50 | Innovasjon Møbel | 10 | |
1825 | 70 | Tilskudd elektrisitetssparing husholdninger | 30,0 | |
50 | ||||
Bekjempe svart økonomi | ||||
440 | 1 | Tiltakspakke mot svart økonomi - styrke Økokrim | 5 | |
1610 | 1 | Tiltak mot svart økonomi - styrke Tolletaten | 5,0 | |
1618 | 1 | Tiltak mot svart økonomi - styrke Skatteetaten | 15,0 | |
25 | ||||
SUM ØKTE BEVILGNINGER | 1 549,4 | |||
Reduserte utgifter | ||||
1580 | 33 | Utsettelse av byggeprosjekt Statsbygg | -37,5 | |
2445 | 33 | Utsette bygg R6 | -55,0 | |
300 | 1 | Driftsutgifter | -5,0 | |
320 | 79 | Disposisjonspost | -5,0 | |
2650 | 70 | Økte plikter for arbeidsgivere og arbeidstakere ifm. dialogmøter, sanksjon i sykepengeutbetaling. | -100,0 | |
909 | 73 | Nettolønnsordning: kompetansemodell og utbetalingstak lik innslagspunktet for toppskatten | -366 | |
1400 | 1 | Redusert økning av driftsbudsjett for departementet | -5,0 | |
1441 | 1 | Redusert økning av driftsbudsjett for KFD | -5,0 | |
2309 | 1 | Ymse, generelt driftskutt | -75 | |
226 | 21 | Utprøving praktisk arbeidslivsfag | -10,0 | |
226 | 21 | Modeller for bedre sammenheng skole og SFO | -3,0 | |
228 | 70 | Ikke gjennomføre 1 uketime + 8 timer gratis SFO | -5,2 | |
228 | 70 | Reversere økning 5 skoletimer på småskoletrinnet som KrF gikk i mot 2008 | -6,3 | |
258 | 1 | Skal medvirke til en kunnskapsbasert politikkutvikling i departementet. Har ikke fungert etter hensikten. | -1,0 | |
258 | 21 | Skal medvirke til en kunnskapsbasert politikkutvikling i departementet. Har ikke fungert etter hensikten. | -10,5 | |
571 | 60 | 1 uketime + 8 timer gratis SFO | -235,8 | |
571 | 60 | 5 ekstra timer på småskoletrinnet som KrF gikk i mot 2008 | -310,5 | |
Sum reduserte utgifter | -1 235,75 | |||
Økte inntekter | ||||
5656 | 85 | 95 pst. utbytte i Statkraft, 50 mill. økt utbytte i Entra | -542,6 | |
Sum økte inntekter | -542,6 | |||
SKATTE- OG AVGIFTSLETTELSER | ||||
5501 | 72 | Økt gavefradrag frivillige org. til 18 000 kr | -20 | |
5501 | 72 | Økt grense lønnsoppgaveplikt for frivillige org. fra 4000 til 8000 kr | -4 | |
5501 | 72 | Økte beløpsgrenser BSU 25000 pr år / 250 000 tot. | -50 | |
5501 | 72 | Økt grense for Individuell pensjonssparing med skattefradrag til 40 000 kr | -25 | |
5501 | 72 | Fjerne maksgrense førte timer til egenfinansiert FoU i Skattefunnordningen. Heve beløpsgrense til 8 mill. for egenført FoU og 12 for ekstern | 0 | |
5501 | 72 | Frita null-utslippsbiler fra fordelsbeskatning | -1 | |
5501 | 72 | Økt avskrivningssats maskiner og utstyr 20-25 pst | -250 | |
5506 | 70 | Herreløs arv tilfaller frivillige organisasjoner | -3 | |
5511 | 70 | Nulltoll lavinntektsland også over 75 mill innbyggere | -16,5 | |
5521 | 70 | Momsfritak leasing og batteriskift el-biler | -2,6 | |
5536 | 71 | Miljøbilpremie 25 000 kr lavutslippbiler under 120 g/km | -600,0 | |
5536 | 77 | Svensk drivstoffavgift (lav vei-, høy CO2-avgift) | -75,0 | |
5543 | 70 | Ny CO2-avgift på gass - utsette innføring til 1.9.2010 | -8,3 | |
5700 | 72 | Økt grense betaling arbeidsgiveravgift frivillige organisasjoner 50 000 kr pr ansatt / 500 000 kr samlet | -2,5 | |
5700 | 72 | Halvert arbeidsgiveravgift nye lærlinger | -45 | |
SUM SKATTE- OG AVGIFTSLETTELSER | -1102,9 | |||
Skatte- og avgiftsskjerpelser | ||||
5501 | 70 | Økt skatt pga tiltakspakke mot svart økonomi | 60 | |
5531 | 70 | Økte tobakksavgifter 5 % | 110 | |
5526 | 70 | Økte alkoholavgifter 5 % | 145 | |
5536 | 71 | Økt CO2-komponent engangsavgift 20 pst. for biler med utslipp over 140 g/km | 110 | |
5541 | 70 | Økt el-avgift 0,5 øre | 135 | |
5542 | 70 | Økt grunnavgift på fyringsolje 10 øre | 60 | |
5543 | 70 | Økt CO2 avgift innenlands flytrafikk med 25 øre pr liter | 40 | |
5560 NY | 70 | Avgift på plastposer 1 kr pr stk | 330 | |
Sum skatte- og avgiftsskjerpelser | 990 | |||
Sum skatt/avgift | -112,9 | |||
REDUSERT OLJEKORRIGERT BUDSJETTUNDERSKUDD | 116,1 |
Komiteens medlem fra Venstre understreker som de øvrige at dette er en budsjettrevisjon og at opplegget som presenteres under ikke reflekterer alle Venstres politiske prioriteringer på alle områder. Dette medlem henviser i så måte til Venstres alternative budsjett for 2010 slik dette framgår av Innst. 2 S (2009–2010). Dette medlem har i imidlertid valgt noen områder hvor det er påkrevd at regjeringen og stortingsflertallet har en mye mer offensiv og tydligere kurs.
Dette medlem er av den oppfatning at regjeringens forslag til revidert nasjonalbudsjett for 2010 nesten ikke inneholder politikk eller politiske prioriteringer, men er utelukkende bokholderi. Det er i og for seg bra at regjeringen bruker det meste av de positive nyhetene når det gjelder økte skatte- og avgiftsinntekter, økte utbytte og øvrige anslagsendringer til raskere å nærme oss handlingsregelen, men vi har fortsatt en regjering som etter fem år ved makten enda ikke har foretatt noen reelle politiske prioriteringer. Det er ikke et eneste reelt kutt eller en reell omprioritering i forslaget til RNB 2010, men utelukkende småklatting og oppsummeringer av anslagsendringer.
Dette medlem er spesielt bekymret over at den samlede miljøprofilen etter RNB-forslaget er svekket med over 1 mrd. kroner. Kuttene i kjøp av klimakvoter er ikke overraskende, det er noe Venstre har påpekt manglende realisme i lenge, men det er bekymringsfullt at kutt i klimakvoter og kutt i de samlede bevilgningene til CO2-rensing på Mongstad ikke kompenseres med økt satsing på andre miljø- og klimaområder, som for eksempel kollektivtransport, klimaforskning, økt satsing på alternativ energi og miljøvennlig næringsvirksomhet.
Dette medlem etterlyser også vilje til å satse på framtiden – på skole, forskning, nyskaping og de minste bedriftene. Regjeringens hvileskjær når det gjelder vilje til satsing på forskning, nyskaping, på skole og de minste bedriftene har med RNB 2010 blitt til et stabilt sideleie. Regjeringen har etter dette medlems syn abdisert på disse områdene. Det er ingen vilje til å satse på framtiden eller til å løse de store utfordringene vi står overfor når det gjelder å få flere og bedre lærere. Det er ingen vilje til å satse målrettet på forskning og nyskaping – på de minste bedriftene som vi trenger mange flere av for å sikre velferden i framtiden. Regjeringens fremste satsing på skole etter fem år er fortsatt en halv lovpålagt banan.
Dette medlem viser til at Venstres nyvalgte leder Trine Skei Grande på Venstres landsmøte tidligere i år pekte på fem utvalgte områder som vil være Venstres hovedprioritet den kommende tiden. Hun lovet at Venstre skal prioritere en milliard mer årlig til lærere, forskning, selvstendig næringsdrivende og småbedrifter, jernbane og for å bekjempe fattigdom. I tillegg kommer et kraftfullt grønt skatteskifte.
Alt dette følges opp i Venstres alternative opplegg til revidert nasjonalbudsjett for 2010 hvor det bevilges om lag en halv milliard mer til hver av disse områdene.
Trine Skei Grande understreket også at dette ikke skal gjøres uten økt bruk av oljepenger, tvert i mot gjør Venstre det – som vi har gjort de siste årene ved å prioritere innenfor ansvarlige økonomiske rammer – oftest strammere enn det regjeringen selv gjør. Dette medlem viser til at så også er tilfellet i denne innstilling, hvor Venstres samlede opplegg innebærer en oljepengebruk som er om lag 100 mill. kroner mindre enn i regjeringens samlede opplegg.
Dette medlem mener nøkkelen til en god skole er bedre og mer motiverte lærere. Dette medlem viser til at Venstre har foreslått en rekke tiltak i Stortinget for å få dette til – både når det gjelder lærerutdanning, etterutdanning for lærer, bedre arbeidsvilkår og en enklere skolehverdag. Dette medlem prioriterer spesielt en økt satsing på å få bedre og flere lærere. Det er investering i kunnskap og investering i framtid. Dette medlem viser til at Venstre foreslår en samlet økt satsing på skole og lærer med 494,3 mill. kroner. Dette medlem vil spesielt trekke fram at Venstre foreslår en ekstrabevilgning på 225 mill. kroner for kompetanseheving/lærerløft, 75 mill. kroner til å rekruttere flere lærer og oppfølging av Dokument 8:156 S (2009–2010) om å øke den statlige finansieringen knyttet til videreutdanning av lærere, hvor vi øker denne med 20 prosent.
Dette medlem vil ikke akseptere hvileskjær og kutt i forskning og høyere utdanning. Vi må ha målrettet satsing. Fra å være ledende er Norge i ferd med å havne ordentlig i bakleksa når det gjelder vilje til å satse på forskning. Vi må både øke de årlige bevilgningene til grunnforskning, og satse målrettet på miljø- og klimaforskning, men vi må også gi økonomiske insentiver for næringsliv og andre til å satse mer på forskning. Dette medlem vil også styrke Skattefunn-ordningen og viser til en rekke forslag om dette i Venstres alternative opplegg.
Dette medlem foreslår derfor en samlet økt satsing på forskning og utdanning på 549,7 mill. kroner i tillegg til å øke forskningsfondet med 23 mrd. kroner. Det er investering i kunnskap og investering i framtid. Dette medlem viser til at Venstre bl.a. forslår 200 mill. kroner til økt basisfinansiering av universitet og høyskoler, ca. 150 mill. kroner samlet til flere stipendiat, post-doc og nærings-phd-stillinger, økt forskning på klima/fornybar energi og miljøvennlig drivstoff med 70 mill. kroner og en økt satsing på næringsrettet forskning med 75 mill. kroner.
Dette medlem understreker at vi trenger mange, mange flere nye bedrifter i framtiden om velferden skal sikres for kommende generasjoner. Skal vi få dette til må vi legge til rette for at flere vil starte for seg selv – ikke minst flere kvinner. Da må vi ta bort alle diskriminerende regler og ordninger for selvstendig næringsdrivende. Det må bli bedre skatteregler, det må bli bedre sosiale ordninger, det må bli et enklere regelverk, bedre tilgang på risikokapital og lavere oppstartskostnader. Dette medlem foreslår derfor en samlet økt satsing på småbedrifter og næringsliv på 480 mill. kroner, samt en målrettet skattelette for næringslivet på om lag 1 mrd. kroner.
Dette medlem vil spesielt peke på forslag om å styrke de selvstendig næringdrivende sosiale rettigheter bl.a. ved å bevilge om lag 140 mill. kroner til økt kompensasjon ved egen sykdom fra 65 til 80 pst., gjeninnføre tilskudd til ulønnet arbeidsinnsats i Skattefunn, styrket satsing på reislivstiltak med 50 mill. kroner, 50 mill. kroner til flere forsknings- og utviklingskontrakter og sist men ikke minst opprettelsen av et halvstatlig investeringsselskap, Klimatek, for å hjelpe fram nytt norsk næringsliv med spesialkompetanse innen miljø- og klimavennlige løsninger.
Dette medlem viser til at vi er midt oppe i en varslet krise. Togkrisen. Og er det noen som har sett denne krisen komme, så er det Venstre. Derfor foreslo Venstre 10 mrd. kroner mer til jernbane enn noen andre da Nasjonal Transportplan ble behandlet i Stortinget sist vår. Derfor foreslo dette medlem mer enn 1 mrd. kroner mer til jernbanen i vårt alternative statsbudsjett i 2010. Venstre har skjønt krisen. Framtiden er de miljøvennlige løsningene. Derfor foreslår dette medlem økte bevilgninger til jernbane, sykkelveier og øvrig kollektivtransport på 625 mill. kroner. Dette medlem foreslår også å bevilge 40 mill. kroner ekstra til rassikring.
Dette medlem vil først og fremst prioritere de som trenger det offentliges hjelp aller mest. Dette medlem har et spesielt engasjement i å få løftet flere fattige barn og barnefamilier ut av fattigdom. Dette medlem viser i så måte til at Venstre i valgkampen tok initiativ til et felles løft for å få færre fattig barn og barnefamilier. Det var alle enige om i valgkampen, men da Stortinget behandlet forslag fra Venstre, Dokument 8:2 S (2009–2010) om en felles handlingsplan for bekjempelse av fattigdom blant barn og i barnefamilier, var det bare Kristelig Folkeparti og Fremskrittspartiet som støttet Venstre. Det var og er etter dette medlems syn svært skuffende. Dette medlem foreslår å bevilge samlet 652,5 mill. kroner til ulike tiltak for å bekjempe fattigdom. Bl.a. flere målrettede tiltak som å bevilge 325 mill. kroner til å øke sosialhjelpssatsene med 20 pst. eller tilsvarende 1 039 mer pr. mnd. for en enslig sosialhjelpsmottaker. Dette medlem foreslår også å bevilge 100 mill. kroner til gradert foreldrebetaling i barnehager slik at de aller fattigste betaler mindre enn i dag. Dette medlem foreslår også en økt satsing på ulike rusrelaterte tiltak på 175 mill. kroner og 50 mill. kroner til ulike tiltak for å hjelpe barn og unge med skrivevansker og for å motvirke «dropout» av videregående skole.
Dette medlem foreslår videre at Norge skal ta i mot 500 flere kvoteflyktninger, øke adopsjonsstøtten til 1 G, tiltak som sikrer villaksen, innføring av selvstendig rett til pappaperm for alle fedre, og økt støtte til omsorgslønn til foreldre med barn med nedsatt funksjonsevne.
Dette medlem viser til at Venstre ikke er representert i energi- og miljøkomiteen og således ikke har vært en del av behandlingen av kap. 1833 og kap. 4833. Dette medlem vil derfor på generelt grunnlag uttrykke at det er grunn til å sette store spørsmålstegn ved hele regjeringens håndtering av CO2-håndteringen på Mongstad, både når det gjelder framdrift og informasjon til Stortinget. Håndteringen bærer preg av manglende engasjement og slett håndverk fra regjeringens side.
Etter dette medlems syn bør hele Mongstad-saken bli gjenstand for en mer omfattende behandling. Det er fremdeles mange ubesvarte spørsmål knyttet til regjeringens håndtering av Mongstad-saken.
Venstres forslag til endringer i revidert nasjonalbudsjett er som følger:
Tabell 1: Hovedstørrelser
Tekst | Bokført mill. kr. |
Påplusninger/økte utgifter | 3 040,1 |
Skatte- og avgiftsopplegget (netto skattelette) | 30,2 |
Omprioriteringer/kutt | 2 761,3 |
Økte inntekter | 416,0 |
SUM (mindre bruk av oljepenger) | -107,0 |
Tabell 2: Skatte- og avgiftsopplegget
Post.kap | Tekst | Bokført mill. kr. |
5501.72 | Likebehandling av særfradrag for fedmeoperasjon mv privat-offentlig | -10,0 |
5501.72 | Økt maksimalt skattefradrag for gaver til frivillige organisasjoner til 15.000,- | -6,0 |
5501.72 5700.71 5700.72 | Øke skattepliktig fordel av kjøp av aksjer i egen bedrift til 5.000,- | -12,0 -3,0 -5,0 |
5501.72 | Øke det årlige sparebeløpet i individuelle pensjonsordninger til 40.000,- | -25,0 |
5501.72 | Økning av satsen for skattefradrag i BSU-ordningen fra 20 pst. til 28 pst.. | -70,0 |
5501.72 | Oppheve den totale sparegrensen i BSU-ordningen | -40,0 |
5501.72 5700.71 | Øke beløpsgrensen for lønnsoppgaveplikt i frivillige organisasjoner til 10.000,- | -7,0 -2,0 |
5501.72 5700.71 5700.72 | Øke beløpsgrensen for skattefri inntekt (lønnsoppgaveplikt) til 3.000,- | -17,0 -5,0 -8,0 |
5501.72 | Halvering av fradraget for fagforeningskontingent | 160,0 |
SUM SKATTELETTE LØNNS- OG PENSJONSINNTEKT | -50,0 | |
5506.70 | Fjerne hele arveavgiften | -60,0 |
5506.70 | «Herreløs arv» tilfaller frivillige org. | -3,0 |
SUM ENDRINGER I ARVEAVGIFTEN: | -63,0 | |
5501.72 | Økte avskrivningssatser saldogruppe d til 25 pst. på «varig basis» | -250,0 |
5501.72 | Gjeninnføre ekstra startavskrivning på 10 pst. for nye investeringer fra 1.7.10 | -160,0 |
5501.72 | Øke avskrivningssatsen for maskiner med 5 pst. under forutsetning av investeringen har påvist miljøeffekt og medfører økt energieffektivisering | -100,0 |
5501.72 | Kapitalfunn-ordning (business angels) (Ingen bokført effekt før i 2012.) | 0 |
5501.72 | Innføre rett til minstefradrag for selvstendig næringsdrivende. Verbalforslag | 0 |
5501.72 | Innføre fondsordning for å likebehandle/likebeskatte enkeltpersonsforetak og as.Verbalforslag | 0 |
5501.72 | Skattefunn: Heve prosjektgrensene til 8 mill for bedriftsinterne og 12 mill for eksterne prosjekter. Ingen bokført effekt før i 2011 | 0 |
5501.72 | Skattefunn: Fjerne ordningen om maksimal timesats på 500 kroner. Ingen bokført effekt før i 2011. | 0 |
5501.72 | Skattefunn: Fjerne begrensningen på antall timer egne ansatte kan godskrive ordningen. Ingen bokført effekt før i 2011. | 0 |
5700.72 | Ingen arbeidsgiveravgift, nye lærlinger fra 1. juli 2010 | -90,0 |
5700.71 | Senket trygdeavgift for selvstendig næringsdrivende til 10.7 pst.- tilbake til gml regeler | -65,0 |
5501.72 | Heve maksimalt sparebeløp i OTP for enkeltpersonsforetak til 6 pst | -125,0 |
5501.72 | Gjeninnføre skattefritak for arbeidsgiverbetalt behandlingsutgifter/helseforsikring | -125,0 |
5501.73 | Rederiskatt (miljøfondsavsetning) | -38,0 |
SUM SKATTELETTE NÆRINGSLIV: | -953,0 | |
5536.76 | Økt bensinavgift, ca. 10 pst. | 250,0 |
5536.77 | Økt autodieselavgift, ca. 10 pst. | 330,0 |
5536.77 | Reversering av økt autodieselavgift for biodiesel | -100,0 |
5541.70 | Økt el-avgift 1 øre/kWh | 270,0 |
5542.70 | Øke grunnavgiften i fyringsolje med ca 10 pst. | 50,0 |
5542.72 | Full CO2-avgift på naturgass, LPG etc | 150,0 |
5543.70 | Økt CO2-avgift på mineralske produkter med ca 10 pst. | 180,0 |
5543.71 | Økt svovelagift, 10 pst. | 5,0 |
5549.70 | Økt NOx-avgift, 10 pst. | 4,0 |
5548.70 | Økt miljøavgift på HFK og PFK, 10 pst. | 10,0 |
SUM ØKTE MILJØAVGIFTER: | 1 149,0 | |
5521.70 | Ingen mva-sats fersk frukt og grønt | -600,0 |
5521.70 | Full mva-sats på brus og sterkt sukkerholdige drikkevarer | 280,0 |
5521.70 | Øke matmomsen med ett prosentpoeng kombinert med lav sats på frukt og grønt og full sats på brus etc. | 230,0 |
5521.70 | Ingen mva på leasing/langtidsleie av el-biler og batterier til elbiler. | -2,6 |
5521.70 | Heve grensen for tollfri import til 500,- | -30,0 |
5521.70 | Innlemme «små og verneverdige håndverksfag» i kulturmomsordningen | -25,0 |
5521.70 | Heve plikt til momsregistrering for allmennyttige og veldedige organisasjoner til 500 000,- | -2,0 |
5521.70 | Mva-fritak for e-bøker og pdf-aviser | -25,0 |
SUM ENDRINGER MOMSSYSTEMET: | -174,6 | |
5531.70 | Økte tobakksavgifter med 5 pst. | 110,0 |
5536.71 | Avgiftsfritak for politiets utrykningskjøretøy | -10,0 |
3904.01 | 20 pst. reduksjon i Brønnøysund-gebyrene | -38,6 |
SUM ØVRIGE SKATTE- OG AVGIFTS- OG GEBYRFORSLAG: | 61,4 | |
SUM ALLE SKATTE- OG AVGIFTSFORSLAG: | -30,2 |
Tabell 3: Påplusninger
Post.kap | Tekst | Bokført mill. kr. |
226.21 | Økt statlig delfinansiering av viderutdanning av lærere | 62,5 |
226.22 | Kompetanseheving/lærerløft | 225,0 |
226.22 | Rekrutteringsplan, lærere | 75,0 |
226.23 | Leksehjelp | 50,0 |
228.76 | Støtte til skoleskipene M/S Gann og M/S Sjøkurs | 4,0 |
231.51 | Rekrutteringspakke førskolelærere | 20,0 |
231.65 | Økt likebehandling av private barnehager, > 90 pst.fra 1.8. | 55,0 |
2410.70 | Studiestøtte, førsteårsstudier i utlandet | 2,8 |
SUM BARNEHAGE, SKOLE OG LÆRERE | 494,3 | |
260.50 260.70 | Basis-finansiering, universitet og høyskoler. | 180,0 20,0 |
260.50 | 250 nye stipendiat-stillinger. | 103,2 |
260.50 | 100 nye Post-doc-stillinger | 41,2 |
285.52 | 50 nye Nærings-phd | 10,3 |
285.52 | NFR | 50,0 |
285.52 | Forskning klima/fornybar energi | 50,0 |
920.50 | Næringsrettet forskning | 75,0 |
1301.50 | Forskning, hydrogen og biodrivstoff | 20,0 |
SUM HØYERE UTDANNING OG FORSKNING | 549,7 | |
928.71 | Tilskudd til ulønnet arbeidsinnsats, Skattefunn | 40,0 |
2421.71 | Ymse reiselivstiltak i regi av IN | 50,0 |
2421.72 | Forsknings- og utviklingskontrakter, IN | 50,0 |
2425.01 | Klimatek, driftsutgifter (ny post) | 20,0 |
2425.51 | Tapsfond, Klimatek (ny post) | 125,0 |
2541.70 | Redusert krav til permitteringsgrad for rett til dagpenger til 20 pst. | 45,0 |
2650.71 2650.72 | Styrke selvstendig næringsdrivendes sosiale rettigheter | 145,5 4,5 |
SUM SMÅBEDRIFTER/NÆRINGSLIV | 480,0 | |
225.51 | Samarbeidstiltak skole/barnevern (ny post) | 25,0 |
226.21 | Pilotprosjekt barn og ungdom med skrivevansker | 25,0 |
571.60 | Fast statlige sosialhjelpssatsene 20 pst. høyere (dvs 1 039 mer pr. mnd. for enslige) enn dagens veiledende satser | 325,0 |
571.60 | Gradert foreldrebetaling, barnehager | 100,0 |
634.21 | Arbeids- og utdanningsreiser, NAV (Tiltak i regi av Blindeforbundet og andre) | 2,5 |
718.63 | Ymse rus-tiltak (i tillegg til LAR) | 50,0 |
732.70 | LAR | 50,0 |
732.70 | Rehabilitering rusomsorg, helseforetakene | 75,0 |
SUM FATTIGDOM/RUSOMSORG | 652,5 | |
1320.31 | Rassikring | 40,0 |
1330.60 | Belønningsordning, kollektivtransport | 100,0 |
1330.61 | Belønningsordning, sykkel | 50,0 |
1350.23 | Jernbane. Drift og vedlikehold | 100,0 |
1350.30 | Div jernbaneinvesteringer | 350,0 |
1350.31 | Dobbeltspor Oslo-Ski | 25,0 |
SUM JERNBANE/KOLLEKTIVTRANSPORT MV | 665,0 | |
490.01 490.73 490.75 820.01 821.60 822.60 3490.03 3490.06 3821.01 | 500 flere kvoteflyktninger | 2,2 2,8 3,0 3,2 71,8 7,7 -3,0 -2,8 -34,7 |
844.70 | Økt kontantstøtte-kostnader som følge av prisjustering av foreldrebetaling (maks-pris) i barnehager | 7,0 |
852.70 | Økt adopsjonsstøtte til 1 G fra 1.7. | 6,4 |
1427.21 | Villaks (gyro mv) | 10,0 |
1427.31 | Friluftstiltak | 20,0 |
1441.39 | Opprydningstiltak, SFT | 20,0 |
2530.70 | Selvstendig opptjeningsrett for fedre for barn født etter 1.7.2010 | 35,0 |
2410.50 2410.72 | Studiestøtte, 11 mnd. (Ingen budsjetteffekt for 2011) | 0,0 0,0 |
2650.72 | Omsorgslønn til foreldre med funksjonshemmede barn | 50,0 |
SUM ØVRIGE TILTAK | 198,6 | |
SUM PÅPLUSNINGER: | 3040,1 |
Tabell 4: Kutt/omfordeling
Post.kap | Tekst | Bokført mill. kr. |
1510.01 1510.21 | Fylkesmannsadministrasjon > 5 pst. kutt | 30,2 3,4 |
2445.33 | Videreføring av ordinære byggeprosjekt, Statsbygg | 25,0 |
231.60 231.61 231.64 231.65 | Prisjustering av foreldrebetaling (maks-pris) i barnehager | 148,0 8,0 3,0 38,0 |
320.79 | Kulturdep. «til disp.»-post | 11,0 |
430.01 | Forsøk med soning med elektroniske fotlenker | 20,0 |
440.01 | DNA-register | 15,0 |
551.60 | Tilskudd til fylkeskommuner for regional utvikling | 52,0 |
552.72 | Nasjonale tiltak for regional utvikling | 25,0 |
605.01 634.76 | 3.000 færre ordinære tiltaksplasser | 18,0 158,0 |
645.70 | Regionale verneombud | 6,0 |
2542.70 | Forenklinger i lønnsgarantiregelverket | 100,0 |
909.73 | Avvikling av nettolønnsordningen for sjøfolk | 560,0 |
1150.50 | Avvikling av tilskudd til skogsbilveier og skogplanting under Landbrukets utviklingsfond (LUF) | 35,0 |
1150.70 | Eksportstøtte for bearbeidede landbruksvarer, Tilskott til råvareprisordninga | 25,0 |
718.63 | Etablering av kommunale rusforebyggingskoordinatorer | 8,0 |
782.70 | Nasjonale helseregistre | 10,0 |
2751.70 | Redusert apotekavanse 1 prosentpoeng | 23,0 |
228.70 571.60 | Reversering av timetallsutvidelsen i grunnskolen (en uketime) | 1,1 62,1 |
228.70 571.60 | Reversering av gratis leksehjelp (SFO) (8 uketimer) | 3,6 173,7 |
572.60 228.71 228.74 228.75 228.76 222.01 2410.70 | Endre dagens ordninger med ikke-behovsprøvd utstyrsstipend, med et behovsprøvd stipend på 600 kr pr. mnd. | 308,0 21,1 0,3 0,6 0,2 0,4 0,6 |
1320.36 | E16 Filefjell | 76,0 |
1330.75 | Fraktujamningsordning for drivstoff | 5,0 |
1370.70 | Kjøp av «ulønnsomme» posttjenester | 100,0 |
571.60 | Avvikling av gratis frukt og grønt i ungdomsskolen | 98,0 |
572.60 | Ekstra tilskudd til lærlinger | 95,0 |
2309.01 | Samordning mellom helse-regioner, innsparing sengeposter ved bedre hygiene etc. | 75,0 |
2309.01 | Innføre ordning med momsnøytrale innkjøp i staten | 125,0 |
2309.01 | Ostehøvelkutt i departementene | 150,0 |
2309.01 | Avvikle ordningen med eksportstøtte til osteproduksjon | 94,0 |
2460.72 | Tilskudd til adm av garantiordning for langsiktige kraftkontrakter (GIEK) | 10,0 |
1618.01 | Mindrebehov hos Skatteetaten som følge av avvikling av arveavgiften | 40,0 |
SUM KUTT/OMFORDELING | 2761,3 |
Tabell 5: Økte inntekter
Post.kap | Tekst | Bokført mill. kr. |
5309.29 | Salg av statlig eiendom | 75,0 |
5656.85 | Økt utbytte Statkraft > 90 pst. | 246,0 |
5656.85 | Økt utbytte Entra Eiendom | 50,0 |
5656.85 | Økt utbytte Argentum > 50 pst. | 45,0 |
SUM ØKTE INNTEKTER | 416,0 |
Tabell 6: Fondsavsetninger mv. (under streken)
Post.kap | Tekst | Bokført mill. kr. |
2425.91 | Klimatek, investeringskapital | 500,0 |
1825.95 | Fornybarfondet | 2 000,0 |
1432.90 | Kulturminnefondet | 200,0 |
286.95 | Forskningsfondet | 23 000,0 |
950.96 | Gå mot SAS-emisjon | -582,7 |
SUM FONDSAVSETNINGER MV. | 25 117,3 |
Målene for regjeringens økonomiske politikk er full sysselsetting, lav arbeidsledighet, en bærekraftig utvikling, en mer rettferdig fordeling og styrking av velferdsordningene. De ulike delene av politikken må virke sammen for å oppnå dette.
Hovedoppgaven for den økonomiske politikken i 2009 og 2010 har vært å holde sysselsettingen oppe og arbeidsledigheten lav. Dette har vi lyktes godt med. Nedgangen i produksjon og oppgangen i arbeidsledighet har vært liten i internasjonal sammenheng.
Gitt den økonomiske situasjonen var det riktig å legge om finanspolitikken i kraftig ekspansiv retning i 2009. Finanskrisen og det påfølgende internasjonale økonomiske tilbakeslaget innebar en betydelig fare for at også norsk økonomi skulle gå inn i den sterkeste nedgangskonjunkturen på flere tiår. Også pengepolitikken ble lagt kraftig om, og det ble gjennomført omfattende tiltak for å bedre forholdene i finansmarkedene og lette tilgangen på lån for husholdninger, bedrifter og kommuner.
Den aktive finanspolitikken har brakt bruken av oljeinntekter opp på et høyt nivå, selv om tall fra statsregnskapet for 2009 viser at avstanden til 4-prosentbanen for bruk av oljeinntekter i 2009 var klart lavere enn anslått i nasjonalbudsjettet 2010. Også for 2010 er det kommet ny informasjon om inntekter og utgifter som gir grunnlag for å redusere det strukturelle, oljekorrigerte budsjettunderskuddet sammenliknet med anslaget i nasjonalbudsjettet 2010. Samtidig framstår vekstutsiktene for 2010 og 2011 nå som mer normale, og situasjonen i arbeidsmarkedet ser litt lysere ut enn lagt til grunn i fjor høst.
På noen høyt prioriterte områder har regjeringen valgt å øke utgiftene noe for å bidra til å sikre arbeidsplasser og høy sysselsetting, og til utbedring av riksveier og jernbanenettet. Mulighetene som ligger i reduserte utgiftsanslag og økte anslag for utbytter og strukturelle skatte- og avgiftsinntekter i forbindelse med revidert najonalbudsjett for 2010 er imidlertid i hovedsak benyttet til å styrke budsjettbalansen. Hensynet til pengepolitikken, kronekursen og konkurranseutsatte sektorer tilsier også en slik innretning av revisjonen av 2010-budsjettet. Også hensynet til generasjonskontrakten og langsiktig bærekraft i budsjettpolitikken tilsier at vi raskt vender tilbake til 4-prosentbanen for bruken av petroleumsinntekter.
Målt ved det strukturelle, oljekorrigerte underskuddet ble bruken av oljeinntekter i nasjonalbudsjettet 2010 anslått til 148,5 mrd. kroner i 2010, en økning på knapt 15 mrd. kroner fra 2009 og nesten 45 mrd. kroner over 4-prosentbanen. Etter dette har det kommet ny informasjon i statsregnskapet for 2009 og om den løpende økonomiske utviklingen som har betydning for tallene både for 2009 og 2010.
For 2009 anslås nå det strukturelle, oljekorrigerte underskuddet til 110 mrd. kroner, som er om lag 20 mrd. kroner lavere enn i nasjonalbudsjettet 2010. Nærmere 10 mrd. kroner av denne endringen skyldes økte anslag for strukturelle skatter mv., mens vel 10 mrd. kroner skyldes reduserte utgifter og økte inntekter utenom skatter.
For 2010 er anslaget for strukturelle skatte- og avgiftsinntekter mv. satt opp med 10 mrd. kroner i forhold til anslaget i nasjonalbudsjettet 2010. Dette er i hovedsak en videreføring av økningen i 2009. Videre innebærer regjeringens forslag i denne proposisjonen at det strukturelle, oljekorrigerte underskuddet i 2010 kan reduseres med ytterligere 6,6 mrd. kroner. Inntektene utenom skatter og avgifter øker med 4 mrd. kroner, i hovedsak som følge av økte utbytteinntekter, mens utgiftene reduseres med 2,6 mrd. kroner. Tidligere i år er det fremmet forslag for Stortinget om bevilgningsendringer som bidrar til å redusere utgiftene med 0,4 mrd. kroner. På denne bakgrunn kan det strukturelle, oljekorrigerte budsjettunderskuddet i 2010 nå anslås til om lag 131,5 mrd. kroner, som er 17 mrd. kroner lavere enn anslaget i nasjonalbudsjettet 2010. Avstanden til 4-prosentbanen anslås nå til knapt 26 mrd. kroner, mens den ble anslått til nesten 45 mrd. kroner i nasjonalbudsjettet 2010.
Bruken av oljeinntekter øker med vel 18 mrd. 2010-kroner fra 2009 til 2010, tilsvarende en impuls på 0,8 pst. av trend-BNP for Fastlands-Norge. I nasjonalbudsjettet 2010 ble budsjettimpulsen, målt ved endringene i det strukturelle, oljekorrigerte budsjettunderskuddet som andel av trend-BNP for Fastlands-Norge, anslått til 0,6 pst. Statsbudsjettet for 2010 framstår dermed nå som noe mer ekspansivt, noe som må ses i sammenheng med at underskuddet i 2009 er kraftig nedjustert. For de to årene 2009 og 2010 sett under ett er budsjettimpulsen nedjustert fra 3,6 pst. til 2,9 pst. av trend-BNP for Fastlands-Norge.
Statsbudsjettets oljekorrigerte underskudd i 2010 anslås nå til 139,6 mrd. kroner, mot 153,8 mrd. kroner i saldert budsjett. Det oljekorrigerte budsjettunderskuddet tilsvarer den faktiske bruken av petroleumsinntekter og dekkes ved en tilsvarende overføring fra Statens pensjonsfond utland. Anslaget for det oljekorrigerte underskuddet omfatter i tillegg til bevilgningsendringer som fremmes for Stortinget i første halvår, oppdaterte anslag for skatte- og avgiftsinntektene fra Fastlands-Norge og anslag for renteutgifter på statsgjelden og renteinntekter av statens kontantbeholdning. For disse størrelsene vil det eventuelt fremmes forslag om bevilgningsendringer i forbindelse med nysalderingen av statsbudsjettet for 2010 til høsten.
Det oljekorrigerte underskuddet er redusert med knapt 14,2 mrd. kroner fra saldert budsjett 2010, hvorav økte skatte- og avgiftsinntekter utgjør 8,1 mrd. kroner. Utenom skatter og avgifter er det siden saldert budsjett foreslått bevilgningsendringer som bidrar til å redusere det oljekorrigerte underskuddet med til sammen 7,4 mrd. kroner. Forslag som fremmes i denne proposisjonen er da medregnet. Av dette utgjør reduserte utgifter 4,0 mrd. kroner og økte inntekter 3,4 mrd. kroner. I disse tallene er også forslag til bevilgningsendringer på poster som inngår i korreksjonene ved beregningen av det strukturelle, oljekorrigerte budsjettunderskuddet medregnet. Dette gjelder bevilgningen til stønad ved arbeidsledighet, som reduseres med 940 mill. kroner i forhold til saldert budsjett, og reduserte renteinntekter med til sammen 0,6 mrd. kroner, i hovedsak på utlån fra Husbanken og Statens lånekasse for utdanning. I anslaget for det oljekorrigerte budsjettunderskuddet er det også tatt hensyn til nye anslag siden saldert budsjett for renteinntekter og renteutgifter knyttet til statens kontantbeholdning og statsgjelden, som til sammen bidrar til å øke anslaget for det oljekorrigerte underskuddet i 2010 med knapt 1,4 mrd. kroner siden saldert budsjett.
Det fremmes ikke forslag om endret bevilgning for overføringen fra Statens pensjonsfond utland nå. Dette gjøres i forbindelse med nysalderingen av statsbudsjettet for 2010 til høsten.
Forslagene i denne proposisjonen innebærer en reell, underliggende vekst i statsbudsjettets utgifter på om lag 2 1/2 pst. sammenliknet med regnskap for 2009. I nasjonalbudsjettet 2010 ble den reelle, underliggende utgiftsveksten fra 2009 til 2010 anslått til 1 3/4 pst. Økningen i anslaget for den reelle, underliggende utgiftsveksten skyldes i hovedsak lavere utgifter i regnskapet for 2009 enn lagt til grunn i fjor høst. Den nominelle, underliggende veksten i statsbudsjettets utgifter anslås nå til 5,6 pst., mot 4,7 pst. i nasjonalbudsjettet 2010.
Det vises til avsnitt 1.2 i proposisjonen for omtale av de største bevilgningsendringene som foreslås. I avsnitt 1.3 gis det en oversikt over budsjettets stilling for inneværende år, mens avsnitt 1.4 viser hvilke anmodningsvedtak i Stortinget som omtales.
Komiteen tar redegjørelsen til orientering og viser til de respektive merknader under kap. 2 ovenfor, og kap. 4-21 nedenfor.
Komiteens medlemmer fra Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre mener det er nødvendig å legge om politikken for å få ned utgiftsveksten og skape rom for investeringer i kunnskap, infrastruktur og bedre rammebetingelser for jobbskapere, små og store bedrifter.
Disse medlemmer legger til grunn at befolkningens krav til velferdstilbudene vil øke. Disse medlemmer mener at vi nå må stille krav om å få mer igjen for velferdskronene. I tillegg må det åpnes for flere private tilbud. Et større mangfold vil utløse kreativitet og bidra til bedre kvalitet på det samlede tilbudet.
Disse medlemmer viser til at veksten i sykefravær og uføretrygding spiser opp en stadig større del av det økonomiske handlingsrommet. Finanskrisen har forsterket utfordringene for den norske velferdsmodellen. Samfunnet er langt mer avhengig av inntektene fra olje- og gassutvinning enn tidligere. Bruken av de ikke-fornybare ressursene tærer på fellesformuen, uten at midlene omsettes i varige verdier for samfunnet.
I perioden 2010 til 2013 blir utfordringene langt større og det er spesielt eksportnæringene som vil slite. Det norske lønnsnivået for industriarbeidere ligger nesten 50 prosent over våre handelspartnere. En eventuell kronestyrking i året som kommer vil forsterke utfordringene for produksjonsbedrifter. Konkurranseevnen er svekket hvert år under de rød-grønne. Samtidig har bedriftene og jobbskapere fått et økt skattetrykk. Det er særlig det private eierskapet som nå beskattes høyere.
Disse medlemmer mener det er positivt at oljepengebruken har gått ned fra nasjonalbudsjettet ble vedtatt til revidert nasjonalbudsjett ble fremmet, men viser til at det primært skyldes økte utbytter fra statsselskapene og høyere skatteinntekter. Disse medlemmer viser til at regjeringen har uttalt at oljepengebruken skal ned. Disse medlemmer legger til grunn at det vil få konsekvenser for 2011-budsjettet. Disse medlemmer mener at det er realistisk å komme ned på 4 pst.-målet i løpet av 2012/2013.
Trygghet for pensjon: Det er viktig at alle pensjonister, både i dag og i fremtiden, kan føle trygghet for at pensjonen står på konto hver måned. Mens andre land har valgt å spare til pensjon gjennom private pensjonsfond, sparer Norge gjennom Statens pensjonsfond utland. Pensjonsforpliktelsene er fortsatt større enn pensjonsfondet. Det er derfor viktig å fortsette oppbyggingen av fondet.
Generasjonsperspektivet: Oljeinntektene er en formue som må forvaltes til beste for flere generasjoner. Det er riktig å spare deler av oljeformuen, slik neste generasjon kan beholde velferdsnivået som vi har i dag. Videre er det ikke solidarisk med kommende generasjoner å påføre de en økende skatteregning for en eller to generasjoners overforbruk.
Langsiktig innfasing: Det er viktig å fase inn oljepengene på en forsvarlig måte som hindrer sterk svekkelse i konkurranseevnen. Vi må sikre at vi kan opprettholde bredden av norsk næringsliv og hindre unødig raske omstillinger med de kostnader som følger for ansatte og samfunnet.
Øke vekstevnen i økonomien: Det lå i intensjonen i handlingsregelen at bruken av de ekstra oljepengene skulle benyttes til å øke vekstevnen i norsk økonomi. Det var spesifisert at satsing på utdanning og forskning, infrastruktur og vekstfremmende skatte- og avgiftslettelser burde prioriteres. Regjeringen har dessverre ikke klart å følge opp den forrige Høyre/sentrumsregjering gode innsats her.
Disse medlemmer viser til at da handlingsregelen ble vedtatt i 2001, la både regjering og storting klare føringer på hvordan oljepengene skulle brukes. Den gang var det enighet om at oljepengene skulle brukes til fremtidsrettede investeringer, og ikke gå direkte inn i det store driftsbudsjettet.
Den daværende Stoltenberg-regjeringen skrev i St.meld. nr. 29 (2000–2001):
«Regjeringen legger derfor vesentlig vekt på at handlingsrommet som økt bruk av oljeinntekter gir, skal brukes på en måte som også vil styrke vekstevnen til norsk økonomi. Lavere skatter og avgifter kan gi næringslivet bedre arbeidsvilkår, slik at konkurranseevnen styrkes. Tilsvarende vil tiltak for en bedret infrastruktur, samt tiltak for å bringe fram ny kunnskap gjennom forskning og utvikling, bidra til å styrke vekstevnen.»
En analyse utført av NHO viser at den borgerlige regjeringen fulgte opp dette i perioden 2001 til 2005. Samtidig viser analysen at Stoltenberg II-regjeringen har sviktet investeringer på de tre hovedområdene. Dette gjør oss mer sårbare i nedgangskonjunkturer og kan svekke velferden på sikt.
[Figur:]Disse medlemmer viser til at investeringer i kunnskap, infrastruktur og gode rammebetingelser blitt prioritert ned og er blitt tilført en stadig mindre andel av det økte handlingsrommet under regjeringen Stoltenberg II.
Disse medlemmer mener at det økte handlingsrommet som oljeinntektene gir det norske samfunnet, må prioriteres til investeringer i kunnskap og forskning, infrastruktur og konkurransefremmende tiltak for å styrke langsiktig vekstevne, som bedre skattebetingelser for verdiskaping i næringslivet.
Disse medlemmer vil holde fast ved denne prioriteringen, men mener at miljøinvesteringer som kan bidra til å skape en bærekraftig utvikling også må prioriteres innenfor det økte handlingsrommet.
Disse medlemmer mener at det bør etableres et særlig rapporteringssystem i de årlige budsjettdokumentene for hvordan veksten i oljepengene disponeres.
Disse medlemmer viser til at utgiftene på statsbudsjettet har økt med 40 pst.i perioden 2005 til 2010. Utgiftene vokser vesentlig mer enn inntektene. Den sterke utgiftsveksten er utfordrende fordi befolkningsutviklingen tilsier at utgiftene til pensjon, helse og omsorg vil øke ytterligere etter 2020. Budsjettpolitikken er derfor ikke bærekraftig.
Beløp i mill kroner
2005 | 2010 | Vekst | |
Utgifter i alt | 650 053 | 907 496 | 40 % |
Statens egne driftsutgifter | 91 767 | 138 553 | 51 % |
Nybygg, anlegg | 40 227 | 51 108 | 27 % |
Overføringer | 518 059 | 717 835 | 39 % |
Komiteens medlemmer fra Høyre mener det er behov for reformer som kan gi oss et mindre overadministrert Norge. Målet for reformarbeidet må være å sikre innbyggerne et bedre tjenestetilbud og bedriftene mindre byråkrati å forholde seg til.
1. Gjennomføre en omfattende oppgave- og kommunereform som skaper bedre tjenester og større og mer robuste kommuner. Gjeninnføre ordningen hvor kommuner som slår seg sammen kan få støtte til bl.a. infrastruktur.
2. Legge ned fylkeskommunen fra 2012.
3. Redusere antallet fylkesmannsembeter og begrense Fylkesmannens mulighet til å overprøve kommunale vedtak til legalitetskontroll og klager på saksbehandlingen.
4. Stoppe veksten i statlig administrasjon. Nye oppgavene må i større grad løses ved at ressurser omprioriteres.
5. Gjennomføre en helhetlig gjennomgang av direktorater og tilsyn hvor målet skal være å redusere antallet, unngå dobbeltarbeid og sikre en mer effektiv drift.
6. Fristille flere statlige forvaltningsorgan og sikre markedseksponering. Det er dokumentert at de aller fleste foretakene som ble fristilt på 1990 og begynnelsen av 2000-tallet nå produserer flere og bedre tjenester til en lavere kostnad. Høyre vil omdanne Jernbaneverket til to statlige aksjeselskap: Ett selskap etableres med ansvar for å administrere utvikling og drift av jernbanens eiendommer og infrastruktur. Eierskapet til stasjoner og kjøreveger overføres til dette selskapet. Et annet selskap etableres, og skal utføre utbygging og vedlikehold av infrastruktur for baner i konkurranseutsatt virksomhet.
7. Innføre nøytral momsordningen for staten, herunder helseforetakene. Dette vil stimulere til økt konkurranse om leveranse og dermed bidra til reduserte kostnader. Erfaringen fra svenske sykehus viser at bruken av eksterne leverandører har ført til besparinger på mellom 20 og 25 pst.
8. Modernisere statens bygge- og eiendomspolitikk. Et reformforslag fremmet av regjeringen Bondevik II høsten 2005 viste at dette kan frigjøre mellom 1 og 2 mrd. kroner på sikt. Reformen omfatter bl.a. utvidelse av husleieordningen med skille mellom bruker og forvalter slik at dette som hovedregel omfatter all statlig eiendom
9. Økt bruk av offentlig-privat samarbeid ved bygging av infrastruktur og andre større byggeprosjekter.
10. Sette tydelige mål for effektivisering. Ifølge Perspektivmeldingen viser nyere anvendt forskning på enkeltsektorer som bl.a. vann og avløp, at arbeidskontorene har et potensial for effektivisering på mellom 10 og 26 pst, dersom alle tjenesteleverandører var like effektive som den beste på sitt område.
11. Forenkle regelverk for bedriftene ved bl.a. å redusere kravet til oppbevaringstid i bokføringsloven og oppheve revisjonsplikten for små aksjeselskaper. Norsk næringsliv har om lag 60 mrd. kr i administrative kostnader knyttet til etterlevelse av informasjonskrav i offentlig regelverk. Disse medlemmer vil ha en handlingsplan med tiltak som gir en reduksjon i administrative utgifter på 25 pst.
I samanheng med revidert nasjonalbudsjett 2010 foreslår regjeringa følgjande skatte- og avgiftsendringar som har provenyverknader for 2010:
Avgifta på forbrenning av avfall blir fjerna frå 1. oktober 2010. Forslaget vil gi eit provenytap på om lag 24 mill. kroner påløpt og om lag 16 mill. kroner bokført i 2010.
Det blir innført ei CO2-avgift på LPG og naturgass frå 1. juli 2010. Satsen blir sett tilsvarande den generelle satsen for CO2-avgift på mineralolje. Forslaget vil gi eit provenytap på om lag 15 mill. kroner påløpt og bokført i 2010, samanlikna med statsbudsjettet for 2010. Provenytapet i 2010 heng saman med at avgifta blir foreslått innført frå 1. juli, og ikkje frå 1. april slik det blei rekna med i saldert budsjett.
Tang- og taretrålarar blir friteke for grunnavgifta på fyringsolje frå 1. juli 2010. Forslaget vil gi eit provenytap på om lag 1/2 mill. kroner påløpt og bokført i 2010.
I tillegg har regjeringa fremma ein særskilt proposisjon om utvida avgiftsplikt på kultur- og idrettsområdet frå 1. juli 2010, sjå Prop. 119 LS (2009–2010) Endringer i merverdiavgiftsloven mv. og Stortingets vedtak om merverdiavgift (utvidet avgiftsplikt på kultur- og idrettsområdet). Forslaget i proposisjonen blir anslått å gi eit årleg provenytap på om lag 335 mill. kroner. Forslaget gir ein auke i provenyet for 2010 på om lag 80 mill. kroner påløpt og om lag 58 mill. kroner bokført, samanlikna med statsbudsjettet for 2010. Auken i provenyet heng hovudsakleg saman med at det ikkje blir foreslått ei frivillig registreringsordning for idrettslag, slik det vart skissert som ei mogeleg løysing i budsjettet for 2010.
Dei foreslåtte endringane i skatte- og avgiftsopplegget inneber ei samla auke i provenyet på om lag 41 mill. kroner påløpt og om lag 27 mill. kroner bokført i 2010, samanlikna med statsbudsjettet for 2010.
Regjeringa foreslår også enkelte andre endringar på skatte- og avgiftsområdet:
Forslag til endringar i reiarlagskatteordninga - frivillig ordning for oppgjer av dei latente skatteskyldnadene som er opparbeidd innanfor reiarlagskatteordninga før 2007, innføring av nye rekkjefølgjereglar for utbytte mv., avvikling av miljøfondsordninga, endringar i forbodet mot å yte lån og stille sikkerheit for selskap som har latente skatteskyldnader frå før 2007 og innføring av eit krav om minste andel realkapital for selskap som har latente skatteskyldnader frå før 2007.
Forslag til innføring av ein regel som pålegg oljeselskapa å gi likningsstellet opplysningar om sal av gass utvunne på norsk kontinentalsokkel.
Forslag til oppheving av retten til å levere meirverdiavgiftskompensasjonsoppgåver på papir.
Forslag til endringar for å skattemessig likestille attlevande sambuar i uskifte med attlevande ektefelle i uskifte.
Forslag til oppjustering av satsen i produktavgifta på førstehandsomsetning av fisk.
Forslag til presiseringar og opprettingar i lovtekst
Komiteen viser til de respektive merknader nedenfor og i Innst. 351 L (2009–2010).
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet og Kristelig Folkeparti vil øke den skattemessige avskrivningssatsen for saldogruppe d (personbiler, traktorer, maskiner, redskap, instrumenter, inventar mv.) fra 20 pst. til 25 pst. En slik avskrivningssats er på linje med de landene vår industri konkurrerer med.
Disse medlemmer mener forbedrede avskrivningssatser er et godt virkemiddel for å bedre rammebetingelsene for næringslivet, som fortsatt i mange sektorer har store utfordringer i kjølvannet av finanskrisen og den usikre økonomiske situasjonen i Europa. Disse medlemmer viser til at regjeringen avviklet den forbedrede avskrivningssatsen i forbindelse med statsbudsjettet for 2010, noe disse medlemmer fant meget uklokt.
Disse medlemmer viser til bevilgningsforslag i kapittel 19 i denne innstillingen under kap. 5501 post 72.
Disse medlemmer viser til lovendringsforslag i Innst. 351 L (2009–2010).
Komiteens medlemmer fra Høyre og Venstre viser til at regjeringen ikke har valgt å videreføre de økte avskrivningssatser som ble vedtatt i forbindelse med «krisepakken». Disse medlemmer viser til at en rekke høringsinnstanser i forbindelse med behandlingen av statsbudsjettet for 2010 pekte på nettopp økte avskrivningssatser som et svært målrettet og viktig tiltak. Akademikerne skrev bl.a. i sin høringsuttalelse at:
«De økte avskrivingssatsene, som en del av krisepakken, kunne med fordel vært videreført. Næringslivet er avhengig av forutsigbarhet, og allerede nå å gå tilbake til avskrivningssatsene fra 2008 bidrar ikke til å styrke næringslivets posisjon i det som fortsatt må ventes å bli vanskelige tider. Dessuten gjenspeiler de økte satsene bedre den reelle avskrivningstiden, spesielt når det gjelder investeringer i teknologi. Akademikerne mener også man bør vurdere økte avskrivningssatser på miljøvennlige investeringer. Dette vil bidra til økt økonomisk aktivitet, flere bærekraftige arbeidsplasser og met mer miljøvennlig næringsliv. Akademikerne mener det er nødvendig med sterkere omlegging i retning av et grønnere skattesystem.»
Dette er en beskrivelse disse medlemmer er helt enig i. Disse medlemmer foreslår derfor å videreføre krisetiltaket med økte avskrivningssatser på fra 20 til 30 pst. i saldogruppe d) på nye investeringer gjeldende fra 1. juli 2010.
Komiteens medlem fra Venstre foreslår videre en generell varig økning av avskrivningssatsene på 5 pst. i samme saldogruppe og en egen avskrivningssats på ytterligere 5 pst. for investeringer med påvist miljøeffekt og/eller som medfører økt energieffektivisering.
Dette medlem viser til bevilgningsforslag i kapittel 19 i denne innstillingen under budsjettkapittel kap. 5501 post 72.
Dette medlem viser videre til lovendringsforslag i Innst 351 L (2009–2010).
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet, Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre mener at kunnskapsutvikling, herunder forsknings- og teknologiutvikling, er blant de viktigste drivkreftene for økonomisk utvikling. Å styrke bedriftenes konkurransekraft er av stor betydning for å sikre fremtidig velferd gjennom økonomisk vekst, spesielt når vi er på vei inn i en tid med enda tydeligere kunnskaps- og tjenesteøkonomi og i en tid hvor mange bedrifter må omstilles og/eller utvikle nye produkter for å overleve.
Disse medlemmer viser til at Skattefunn raskt etablerte seg som en populær og effektiv ordning som bidrar til at næringslivets forskningsinnsats øker etter at den ble innført av regjeringen Bondevik II i 2002. Dette er evaluert av SSB i rapport nr. 2 2008. Evalueringen viste at hver krone som gis under Skattefunn øker FOU-innsatsen i bedriftene med det dobbelte, at verdiskapingen og innovasjon økte som følge av Skattefunn og fram til tidspunktet for rapporten, og at mange bedrifter som ikke har noen FOU-aktivitet er stimulert til å starte et langsiktig arbeid. Forskningsinnsatsen i bedriftene ble i 2005 2,4 mrd. kroner høyere enn uten Skattefunn.
Disse medlemmer er av den oppfatning at krisen i Europa og utviklingen i det norske kostnadsnivået i forhold til våre viktigste handelspartnere slik det ble presentert for finanskomiteen av sentralbanksjef Gjedrem under høringen av Finansmarknadsmeldingen den 18. mai 2010, gir norsk næringsliv og verdiskaping store utfordringer. Vi vil være avhengig av en høy FOU-innsats og stor nyskapings- og omstillingsevne i selskapene framover om vi skal kunne opprettholde næringsaktiviteten i Norge. Kunnskapsutvikling i bedriftene er helt sentralt for å videreutvikle og sikre det norske velferdsnivået.
Disse medlemmer er imot innstramminger og forsøk på byråkratisering av ordningen fra den sittende regjering.
Disse medlemmer ønsker å styrke Skattefunn-ordningen og foreslår derfor å øke grensen for egenutført FoU til 8 mill. kroner og ekstern FoU til 12 mill. kroner, forslag om å fjerne regelen om maksimal timesats på 500 kroner og fjerne regelen om at kostnader ved personal og indirekte kostnader antall timer for egne ansatte begrenses til maksimalt 1 850 timer pr. år og forslag om å etablere en ordning som indeksreguleres beløpene for hhv. egenutført og innkjøpt FoU i Skattefunn-ordningen hvert år.
Disse medlemmer viser videre til forslag om endring av skatteloven § 16-40 i Innst. 351 L (2009–2010) og fremmer i tillegg følgende forslag:
«Stortinget ber regjeringen etablere en ordning som indeksregulerer beløpene for hhv. egenutført og innkjøpt FoU i Skattefunn-ordningen hvert år.»
«Stortinget ber regjeringen evaluere hvordan Skattefunn-ordningen kan innrettes for å bidra bedre til forskning og utvikling også for større virksomheter.»
Disse medlemmer viser til lovforslag i Innst. 351 L (2009–2010) samt bevilgningsforslag i denne innstilling, kapittel 19.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet og Høyre foreslår å styrke ordningen igjen ved å heve beløpsgrensen for egenutførte prosjekter til 8 mill. kroner for bedriftsintern støtte og til 10 mill. kroner for bedriftsekstern støtte, dog slik at samlet fradragsgrunnlag ikke overstiger 10 mill. kroner i inntektsåret. Den innførte maksimalgrensen for timesats på 500 kr/time foreslås fjernet og det samme gjelder maksimale timeantall pr. ansatt.
Komiteens medlemmer fra Høyre og Venstre viser videre til forslag om å gjeninnføre tilskuddsordningen for ulønnet arbeid som ikke omfattes av den ordinære Skattefunn-ordningen, nærmere omtalt under kap. 928 post 71 i denne innstilling.
Komiteens medlemmer fra Kristelig Folkeparti og Venstre fremmer følgende forslag:
«Stortinget ber regjeringen opprette et eget styringsorgan for Skattefunn, med flertall av brukerrepresentanter.»
Komiteens medlem fra Venstre viser til at overvekt er et stort helseproblem i Norge. For sykelig overvektige kan en vektoperasjon være en siste utvei. I det offentlige helsevesenet er det lav kapasitet og flere års ventetid for operasjon. Mange velger derfor å ta vektoperasjonen for egen regning ved private sykehus i Norge.
Dette medlem viser til at pasientene kan velge fritt ved hvilket offentlig sykehus de vil ta sin vektoperasjon. Vi har åtte offentlige sykehus som utfører vektoperasjoner. Disse sykehusene utførte til sammen om lag 400 operasjoner i 2007. Ventetiden for en vektoperasjon ved de offentlige sykehusene er imidlertid svært lang. I gjennomsnitt har de offentlige sykehusene en ventetid på 1,7 år. Ved sykehuset i Haugesund er ventetiden 3 år, i Bodø er ventetiden på 3,5 år!
Dette medlem viser videre til at fritt sykehusvalg omfatter etter helselovgivningen ikke bare offentlige sykehus, men også private sykehus som har inngått avtaler med et regionalt helseforetak. Ingen av helseforetakene har imidlertid gitt pasientene reell valgfrihet ved å inngå avtaler med private sykehus om vektoperasjoner. Dermed må pasientene betale selv hvis de vil bli operert ved et privat sykehus. Privatsykehuset Aleris utførte 500 vektoperasjoner i fjor, det vil si mer enn alle de offentlige sykehusene til sammen. Aleris har i praksis ingen ventetid for operasjon. En vektoperasjon her koster imidlertid 140 000 kroner, inkludert oppfølging etter operasjonen.
I tillegg kommer at også skattesystemet utelukkende er innrettet mot behandling i det offentlige helsevesenet. I punkt 15.9 i Lignings-ABC for 2009–2010 heter det:
«Skattyter som lider av fedme, der det foreligger legeattest som viser varig sykdom eller svakhet, og som får hjelp til slanking innfor norsk offentlige helsevesen, kan få særfradrag for merkostnader til slik behandling og øvrige merkostnader som følge av sykdommen, dersom vilkårene for særfradrag for øvrig er oppfylt. For å beregne ev. merkostnader til klær i forbindelse med vektreduksjon, kan det tas utgangspunkt i dokumenterte utgifter, fratrukket SIFOs standardbudsjett for kleshold, se sifo.no.»
Etter dette medlems syn innebærer dette en form for dobbelt diskriminering i forhold til om operasjon og/eller behandling blir foretatt i offentlig regi eller ikke. For alle parter ville det være positivt om den som lider av (sykelig) overvekt så raskt som mulig får adekvat behandling og kommer tilbake til arbeidslivet. Dette medlem vil derfor sidestille den skattemessige behandlingen av utgifter knyttet til fedme uavhengig av om behandling har skjedd innenfor det offentlige helsevesen eller ikke.
Dette medlem viser til bevilgningsforslag i kapittel 19 i denne innstillingen under kap. 5501 post 72.
Dette medlem viser videre til lovendringsforslag i Innst. 351 L (2009–2010).
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet ønsker å utvide fradragsmuligheten for bidrag til frivillige organisasjoner. Disse medlemmer har ved flere anledninger fremmet forslag om dette. Disse medlemmer betrakter revidert nasjonalbudsjett som en revisjon som skal justere for nye forhold som har oppstått siden budsjettet for 2010 ble vedtatt. Disse medlemmer tar ikke omkamper nå, men viser til sitt alternative budsjett for 2010, og vil gjøre nye vurderinger rundt temaet i forbindelse med behandlingen av statsbudsjettet for 2011 i tråd med partiets politikk.
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti er opptatt av å legge til rette for en stor og aktiv frivillig sektor. Skattefradraget for gaver til frivillige organisasjoner er en viktig del av dette, og bør utvides. Dette medlem foreslår fradragsrammen økes fra 12 000 kroner til 18 000 kroner.
Dette medlem viser til bevilgningsforslag i kapittel 19 i denne innstillingen under kap. 5501 post 72.
Dette medlem viser videre til lovendringsforslag i Innst. 351 L (2009–2010).
Komiteens medlem fra Venstre vil understreke betydningen av arbeidet som utføres av de frivillige organisasjonene. Frivillig sektor er en stor samfunnsmessig verdi. Skattefradraget for gaver til frivillige organisasjoner er en måte å sikre finansieringen av frivilligheten på og har utvilsomt utløst vekst i gavene til disse organisasjonene. Frivilligheten bør stimuleres ytterligere. Dette medlem foreslår fradragsrammen økt til 15 000 kroner.
Dette medlem viser til bevilgningsforslag i kapittel 19 i denne innstillingen under kap. 5501 post 72.
Dette medlem viser videre til lovendringsforslag i Innst. 351 L (2009–2010).
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet betrakter revidert nasjonalbudsjett som en revisjon som skal justere for nye forhold som har oppstått siden budsjettet for 2010 ble vedtatt. Disse medlemmer tar ikke omkamper nå, men viser til sitt alternative budsjett for 2010, og vil gjøre nye vurderinger rundt temaet i forbindelse med behandlingen av statsbudsjettet for 2011 i tråd med partiets politikk.
Komiteens medlem fra Venstre mener det er viktig at flest mulig skal kunne påvirke sin egen situasjon gjennom representasjon og demokratisk deltagelse. Medbestemmelse er også viktig når det gjelder eierskap i egen arbeidsplass, slik at man ikke bare er medarbeider, men også medeier. Dette medlem viser til at slike ordninger er svært utbredt i mange andre land, og at resultatene der entydig viser økt produktivitet og dermed økt konkurransekraft. Dette medlem mener at et viktig incitament til medeierskap vil være skattestimulans ved kjøp av aksjer i egen bedrift.
Dette medlem foreslår derfor å øke den skattepliktige fordelen av kjøp av aksjer i egen bedrift fra 1 500 kroner til 5 000 kroner.
Dette medlem viser til bevilgningsforslag i kapittel 19 i denne innstillingen under hhv. kap. 5501 post 72, kap. 5700 post 71 og post 72.
Dette medlem viser videre til lovendringsforslag i Innst 351 L (2009–2010).
Komiteens medlemmer fra Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre viser til at ordningen med individuell pensjonssparing under de rød-grønne er redusert til et årlig sparebeløp på 15 000 kroner. Disse medlemmer vil reversere innstrammingene og øke beløpet tilbake til nivået som var under regjeringen Bondevik II. Det er viktig å stimulere privat sparing til egen pensjon ved siden av folketrygdens ordninger og pensjoner i arbeidsforhold. Disse medlemmer vil derfor øke det årlige sparebeløp til 40 000 kroner, samtidig som det innføres en symmetrisk beskatning av innskudd i sparingen og utbetalinger fra pensjonen.
Disse medlemmer viser til bevilgningsforslag i kapittel 19 i denne innstillingen under budsjettkapittel kap. 5501 post 72.
Disse medlemmer viser videre til lovendringsforslag i Innst. 351 L (2009–2010).
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet betrakter revidert nasjonalbudsjett som en revisjon som skal justere for nye forhold som har oppstått siden budsjettet for 2010 ble vedtatt. Disse medlemmer tar ikke omkamper nå, men viser til sitt alternative budsjett for 2010, og vil gjøre nye vurderinger rundt temaet i forbindelse med behandlingen av statsbudsjettet for 2011 i tråd med partiets politikk.
Komiteens medlemmer fra Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre viser til at Finanstilsynet 3. mars 2010 presenterte et nytt rundskriv til norske banker om retningslinjer for forsvarlig utlånspraksis for lån til boligformål. I ett av punktene heter det at «normalt må lånet ikke overstige 90 pst. av boligens markedsverdi». Disse medlemmer mener det er riktig og sunt at kjøper skal ha egenkapital ved kjøp av bolig. Disse medlemmer mener imidlertid at det dermed også haster å forbedre BSU-ordningen slik at den kan gi ungdom en reell mulighet til å spare nok egenkapital til kjøp av bolig.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet ønsker en god BSU-ordning som er tilpasset unges egenkapitalbehov i etableringsfasen. Disse medlemmer har ved flere anledninger fremmet forslag om forbedret BSU. Disse medlemmer betrakter revidert nasjonalbudsjett som en revisjon som skal justere for nye forhold som har oppstått siden budsjettet for 2010 ble vedtatt. Disse medlemmer tar ikke omkamper nå, men viser til sitt alternative budsjett for 2010, og vil gjøre nye vurderinger rundt temaet i forbindelse med behandlingen av statsbudsjettet for 2011 i tråd med partiets politikk.
Komiteens medlemmer fra Høyre foreslår derfor at maksimum sparebeløp heves til 200 000 kroner, at årlig sparebeløp økes til 25 000 kroner og at maksimal alder for å nyte godt av ordningen økes med ett år. Fradragssatsen økes til 28 pst.
Disse medlemmer viser til bevilgningsforslag i kapittel 19 i denne innstilling under kap. 5501 post 72.
Disse medlemmer viser videre til lovendringsforslag i Innst. 351 L (2009–2010)
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti foreslår å øke maksimalt årlig sparebeløp i BSU-ordningen til 25 000 kroner og samlet sparebeløp til 250 000 kroner. Dette medlem peker på at en slik heving av beløpsgrensene vil stimulere til økt sparing blant unge i etableringsfasen. Spesielt i en tid hvor det synes som om det blir vanskeligere å få fullfinansiert egen bolig er dette viktig.
Dette medlem viser til bevilgningsforslag i kapittel 19 i denne innstillingen under kap. 5501 post 72.
Dette medlem viser videre til lovendringsforslag i Innst. 351 L (2009–2010).
Komiteens medlem fra Venstre mener det er viktig å gi ungdom en mulighet til å spare nødvendig egenkapital for kjøp av egen bolig. BSU-ordningen er svært målrettet, og disse medlemmer mener at det ikke er noen grunn til å opprettholde grensen for totalt sparebeløp. Ordningen bør kun begrenses av årlig sparebeløp og alder.
Dette medlem foreslår også å øke fradragsprosenten i ordningen fra 20 til 28 pst. slik at dette fradraget prosentvis blir sidestilt med øvrige fradrag og samtidig oppheve det maksimale samlede sparebeløpet i ordningen.
Dette medlem viser til bevilgningsforslag i kapittel 19 i denne innstillingen under kap. 5501 post 72.
Dette medlem viser videre til lovendringsforslag i Innst. 351 L (2009–2010).
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet betrakter revidert nasjonalbudsjett som en revisjon som skal justere for nye forhold som har oppstått siden budsjettet for 2010 ble vedtatt. Disse medlemmer tar ikke omkamper nå, men viser til sitt alternative budsjett for 2010, og vil gjøre nye vurderinger rundt temaet i forbindelse med behandlingen av statsbudsjettet for 2011 i tråd med partiets politikk.
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti ønsker en ytterligere forenkling og avbyråkratisering av lønnsoppgaveplikten, og vil foreslå at grensen skal heves til 8 000 kroner for frivillige organisasjoner.
Dette medlem vil derfor fremme følgende forslag:
«Stortinget ber regjeringen endre forskrift i ligningsloven slik at lønnsoppgaveplikt for frivillige organisasjoner settes til 8 000 kroner.»
Dette medlem viser til bevilgningsforslag i kapittel 19 i denne innstillingen under hhv. kap. 5501 post 72 kap. 5700 post 71 og post 72.
Komiteens medlem fra Venstre vil øke beløpsgrensene for lønnsoppgaveplikt for frivillige organisasjoner til kr 10 000 for å styrke rammevilkårene for det frivillige Norge og heve de generelle beløpsgrensene for lønnsoppgaveplikt til kr 3 000 for på den måten å unngå en masse byråkrati og samtidig unngå lovbrudd for små tjenester som for eksempel barnevakt og lignende.
Dette medlem fremmer derfor følgende forslag:
«Stortinget ber regjeringen endre forskrift i ligningsloven slik at lønnsoppgaveplikt generelt settes til 3 000 kroner og til 10 000 kroner for frivillige organisasjoner.»
Dette medlem viser til bevilgningsforslag i kapittel 19 i denne innstillingen under hhv. kap. 5501 post 72, kap. 5700 post 71 og post 72.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet ønsker å fjerne fradraget for fagforeningskontingent og heller senke skattenivået generelt, slik at alle kommer bedre ut. Disse medlemmer fremmer forslag om dette ved hver behandling av statsbudsjettet, senest for 2010. Disse medlemmer betrakter revidert nasjonalbudsjett som en revisjon som skal justere for nye forhold som har oppstått siden budsjettet for 2010 ble vedtatt. Disse medlemmer tar ikke omkamper nå, men viser til sitt alternative budsjett for 2010, og vil gjøre nye vurderinger rundt temaet i forbindelse med behandlingen av statsbudsjettet for 2011 i tråd med partiets politikk.
Komiteens medlem fra Venstre viser til at skattefradraget for fagforeningskontingent under den rød-grønne regjeringen har økt betydelig mye mer enn andre fradrags- og beløpsgrenser i skatteloven. Dette innebærer en uakseptabel forskjellsbehandling av skattytere, og dette medlem vil derfor redusere fradraget til det nivået det var på i forbindelse med regjeringen Bondevik IIs siste statsbudsjettforslag, kr 1 800 pr år.
Dette medlem viser til bevilgningsforslag i kapittel 19 i denne innstillingen under kap. 5501 post 72.
Dette medlem viser videre til lovendringsforslag i Innst. 351 L (2009–2010).
Komiteens medlem fra Venstre viser til at Venstre ønsker et skatte- og avgiftssystem som innebærer mer skatt på forbruk og helse- og miljøskadelig adferd, og mindre skatt på arbeid og investeringer i næringsliv og arbeidsplasser. Konsekvensen av regjeringens skattepolitikk er at statlig og utenlandsk eierskap i norsk næringsliv blir kraftig favorisert, heller enn det spredte, private norske eierskap Venstre ønsker. Spesielt i en tid med finanskrise og utsikter til økning i konkurser og arbeidsledighet burde politikken vært lagt om i en retning som belønnet dem som ville investere i ny næringsvirksomhet og nye arbeidsplasser, særlig innenfor områder som klima- og miljøteknologi, og ved å stimulere til mer miljøvennlig omstilling i det øvrige norske næringslivet.
En av de viktigste utfordringene for ny næringsvirksomhet og gründere er å få på plass risikovillig kapital. Mange land, bl.a. Storbritannia og USA, har egne skatteregler som gir skattemessig stimulans for langsiktige investeringer i ny næringsvirksomhet, såkalt «angel capital». Dette medlem vil på denne bakgrunn foreslå at det innføres en tilsvarende ordning i Norge kalt «Kapitalfunn» hvor det gis mulighet til 20 pst. skattefradrag for investeringer i selskap gitt at investeringen holdes i minimum 3 år, og at man ikke er tilknyttet selskapet. Maksimal fradragssum er 500 000 kroner og maksimal ramme er 2,5 mrd. kroner pr. år. Samlet vil et slikt forslag ha en provenyeffekt på om lag 240 mill. kroner bokført, og 300 mill. kroner påløpt.
Dette medlem viser til at regjeringen oppgir at det vil kreve en omfattende utredning som det ikke er mulig å gjennomføre innenfor den tidsrammen som er til rådighet for å fremme nødvendige lovendringer knyttet til forslaget. Innhenting av en detaljert oversikt over tilsvarende ordninger i andre land vil også være en tidkrevende oppgave som det ikke er mulig å få gjennomført nå.
Dette medlem fremmer derfor følgende forslag:
«Stortinget ber regjeringen i forbindelse med statsbudsjettet 2011 utrede og fremme lovforslag om 20 pst. fradrag i skatt for personlige, varige investeringer i selskap inntil 500 000 kroner.»
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet ønsker å vurdere bedrede rammebetingelser for selvstendig næringsdrivende og viser til Dokument nr. 8:74 (2008–2009), jf. Innst. S. nr. 279 (2008–2009) om bedre regler for næringsdrivende og gründere som driver enkeltpersonforetak. Disse medlemmer betrakter revidert nasjonalbudsjett som en revisjon som skal justere for nye forhold som har oppstått siden budsjettet for 2010 ble vedtatt. Disse medlemmer tar ikke omkamper nå, men viser til sitt alternative budsjett for 2010, og vil gjøre nye vurderinger rundt temaet i forbindelse med behandlingen av statsbudsjettet for 2011 i tråd med partiets politikk.
Komiteens medlem fra Venstre viser til skattereformens mål om et enklere og flatere skattesystem, med tilnærming av skattesatser mellom arbeid og kapital, og færre fradrag. Dette medlem støtter helhjertet opp om disse hovedretningslinjer. Antall fradrag bør generelt begrenses, og fradrag som bare er knyttet til enkeltgrupper uten saklig begrunnelse må reduseres og etter hvert avskaffes. De mest målrettede fradragene vil være store bunn- eller minstefradrag som tar høyde for at det av ulike årsaker finnes utgifter som kan betraktes som utgifter til inntekts ervervelse, og som dermed ikke skal skattlegges. Mens det for vanlige lønnsmottakere til dels er tatt høyde for dette, må selvstendig næringsdrivende dokumentere alle utgifter som går til fradrag på skattbar inntekt. For svært mange dreier dette seg om mange småutgifter som må dokumenteres, med den merbelastning det har i form av tid som går med til denne type unødvendig papirarbeid. Dette medlem foreslår derfor å gi selvstendig næringsdrivende mulighet til å velge et bunnfradrag på linje med, og i samme omfang som, vanlige arbeidstageres rett til minstefradrag. Dette medlem viser videre til Dokument nr. 8:52 (2007–2008) om å innføre rett til et næringsfradrag for selvstendig næringsdrivende for nærmere beskrivelse og argumentasjon for forslaget. Dette medlem viser også til Dokument nr. 8:85 (2009–2010) om en generell gjennomgang av vilkårene for enkeltpersonsforetak, herunder skattemessig skjevbehandling.
Dette medlem viser videre til at Finansdepartementet i svar på spørsmål nr. 19 fra Venstre hevder at det må gjøres en rekke utredninger og avgrensninger før et slikt forslag kan iverksettes og provenyeffekten av dette kan beregnes.
Dette medlem fremmer derfor følgende forslag:
«Stortinget ber regjeringen, senest i forbindelse med statsbudsjettet for 2011, komme tilbake til Stortinget med forslag til en lovendring slik at selvstendig næringsdrivende kan benytte minstefradrag på samme måte som privatpersoner.»
Komiteens medlemmer fra Høyre og Venstre ønsker videre en økt skattemessig likebehandling av enkeltpersonforetak og aksjeselskap gjennom å innføre en fondsordning etter svensk mønster. Den svenske ordningen innebærer at det gis fradrag i næringsinntekten for avsetninger til et såkalt ekspansjonsfond. Samtidig betales en «expansionsmedelskatt» på 28 pst. av det avsatte beløpet, tilsvarende den skatten aksjeselskaper ville ha betalt på overskudd som senere brukes til investeringer. Tilbakeføring fra fondet skattlegges som næringsinntekt, korrigert for den tidligere betalte skatten på 28 pst. Det er ingen tidsbegrensning for når et avsatt beløp senest skal tilbakeføres, men det gjelder en grense på årlig avsatt beløp på 138 pst. av kapitalen i selskapet. Begrunnelsen for den svenske ordningen er å sikre økt likebehandling av tilbakeholdt overskudd hos personlig næringsdrivende og i aksjeselskaper.
I svar på spørsmål nr. 20 fra Venstre skriver departementet:
«Provenytapet ved en slik ordning ville avhenge av utforming og omfang, men bokført provenytap i innføringsåret ville trolig være i milliardklassen. Det reelle provenytapet ville imidlertid være lavere siden dette først og fremst er en skattekredittordning og staten ville få skatten innbetalt på et senere tidspunkt. Departementet kan imidlertid ikke gi anslag på provenyvirkningene uten en nærmere utredning og konkretisering av forslaget. … Utforming og omfang ved tilpasning av en ordning etter mønster av de svenske reglene om ekspansjonsfond/expensionsmedel til norske skatteregler, vil kreve en nærmere utredning.»
Disse medlemmer fremmer derfor følgende forslag:
«Stortinget ber regjeringen, senest i forbindelse med statsbudsjettet for 2011, komme tilbake til Stortinget med forslag til et lovforslag om innføring av regler om avsetning til en fondsordning for enkeltpersonforetak etter mønster av den svenske ordningen med 'expansionsmedel'.»
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet betrakter revidert nasjonalbudsjett som en revisjon som skal justere for nye forhold som har oppstått siden budsjettet for 2010 ble vedtatt. Disse medlemmer tar ikke omkamper nå, men viser til sitt alternative budsjett for 2010, og vil gjøre nye vurderinger rundt temaet i forbindelse med behandlingen av statsbudsjettet for 2011 i tråd med partiets politikk.
Komiteens medlem fra Venstre er spesielt opptatt av rammevilkårene for de minste bedriftene, gründere og selvstendig næringsdrivende. Dette medlem ønsker et nyskapende Norge. Det er et selvstendig mål for Venstre at flere starter egen bedrift og at flere tar makten over egen arbeidsdag. Også av hensyn til maktspredning er det viktig med selvstendig næringsdrivende og flere små bedrifter.
Dette medlem viser til at det i denne innstilling er foreslått en rekke forbedringer som bidrar til at rammebetingelsene for disse bedres. Det gjelder både skatteforslag, bedre sosiale rettigheter og direkte støtteordninger over statsbudsjettets utgiftsside. I tillegg ønsker dette medlem å bedre pensjonsordningene for selvstendig næringsdrivende og enkeltpersonsforetak og foreslår derfor å øke den årlige grensen for innskudd fra 4 til 6 pst. i innskuddspensjonsordningen for disse gruppene.
Dette medlem viser til bevilgningsforslag i kapittel 19 i denne innstillingen under kap. 5501 post 72.
Dette medlem viser videre til lovendringsforslag i Innst. 351 L (2009–2010).
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet ønsker å gjeninnføre skattefritaket for arbeidsgiverbetalte behandlingsutgifter og helseforsikring, men betrakter revidert nasjonalbudsjett som en revisjon som skal justere for nye forhold som har oppstått siden budsjettet for 2010 ble vedtatt. Disse medlemmer tar ikke omkamper nå, men viser til sitt alternative budsjett for 2010, og vil gjøre nye vurderinger rundt temaet i forbindelse med behandlingen av statsbudsjettet for 2011 i tråd med partiets politikk.
Komiteens medlem fra Venstre viser til at regjeringen tidligere har fjernet skattefritaket for arbeidsgivers dekning av behandlingsutgifter under sykdom og av behandlingsforsikringer. I en tid med store utfordringer med høyt sykefravær og et sterkt behov for fokus på større fleksibilitet og mer fokus på utfordringene, fremtrer dette som lite velfundert. Dette medlem mener det uansett situasjon i arbeidsmarkedet må være viktig å få ansatte hurtigst mulig tilbake i jobb og vil derfor gjeninnføre ordningen.
Dette medlem viser til bevilgningsforslag i kapittel 19 i denne innstillingen under kap. 5501 post 72.
Dette medlem viser videre til lovendringsforslag i Innst. 351 L (2009–2010).
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti mener at det er viktig å stimulere til overgang til el-bil eller andre nullutslippsbiler som firmabil. Derfor bør slike biler benyttet som firmabil fritas helt for fordelsbeskatning.
Dette medlem fremmer derfor følgende forslag:
«Stortinget ber regjeringen gjennomføre forskriftsendring slik at nullutslippsbiler benyttet som firmabil unntas helt for fordelsbeskatning.»
Dette medlem viser til bevilgningsforslag i kapittel 19 i denne innstillingen under kap. 5501 post 72.
Komiteens medlemmer fra Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre viser videre til ordninger som finnes i flere land om at såkalt «herreløs arv» tilfaller ideelle og samfunnsnyttige organisasjoner og fremmer forslag om endringer i arveloven § 4-5, nærmere omtalt i Innst. 351 L (2009–2010).
Disse medlemmer viser til bevilgningsforslag i kapittel 19 i denne innstillingen under kap. 5506 post 70.
Disse medlemmer viser videre til lovendringsforslag i Innst. 351 L (2009–2010).
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet viser til Fremskrittspartiets alternative statsbudsjett for 2010 der disse medlemmer foreslo å fjerne arveavgiften i sin helhet. Disse medlemmer betrakter revidert nasjonalbudsjett som en revisjon som skal justere for nye forhold som har oppstått siden budsjettet for 2010 ble vedtatt. Disse medlemmer tar ikke omkamper nå, men viser til sitt alternative budsjett for 2010, og vil gjøre nye vurderinger rundt temaet i forbindelse med behandlingen av statsbudsjettet for 2011 i tråd med partiets politikk.
Komiteens medlemmer fra Høyre og Venstre viser til de mange utfordringer som arveavgiften gir for små og mellomstore bedrifter. Disse medlemmer viser til at dette er avgift på ting som tidligere har vært fullt ut beskattet gjennom flere generasjoner, enten det er næringsbygg, hytter, biler eller løsøre, kontanter og verdipapirer. Disse medlemmer mener på prinsipielt grunnlag det er feil å beskatte eierandeler til døde mennesker en gang til. I tillegg fører arveavgiften med seg unødig byråkrati i forbindelse med arveplanlegging, juridisk bistand samt arbeid for allerede travle ligningsansatte. Disse medlemmer ønsker å forenkle arveoppgjørene og ønsker derfor å fjerne arveavgiften for både næringslivet og for privatpersoner.
Disse medlemmer fremmer derfor følgende forslag:
«Fra 1. juli 2010 gjøres følgende endring:
Stortingets vedtak 26. november 2009 om avgift til statskassen på arv og gaver for budsjetterminen 2010 oppheves.»
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti er av den oppfatning at regjeringens forslag ikke gir den nødvendige styrkingen av den langsiktige vekstevnen i norsk økonomi som man trenger for å finansiere fremtidig velferd. Dette medlem viser til at gode eierskifter trygger arbeidsplasser og verdiskaping.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«Stortinget ber regjeringen på egnet måte redegjøre for konsekvensene av å fjerne arveavgiften ved generasjonsskifte i familiebedrifter.»
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet ønsker å fjerne en del tollsatser som hemmer konkurransen og er til hinder for at produkter når norske forbrukere til en gunstig pris. Dette gjøres som del av en «grensehandelspakke». Disse medlemmer mener også en rekke av tollsatsene på matvarer er til hinder for at norske forbrukere kan ha et sunt kosthold til en rimelig penge.
Disse medlemmer viser til bevilgningsforslag i kapittel 19 i denne innstillingen under kap. 5511 post 70.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«Stortinget ber regjeringen starte nedtrapping og fjerning av konkurransehemmende tollsatser, herunder tollsatser på matvarer fra 1. juli 2010.»
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti foreslår å fjerne toll for flere utviklingsland som eksporterer varer til Norge slik at de får et bedre grunnlag for å utvikle sin økonomi. Å bedre utviklingslandenes muligheter til å delta i den globale økonomien, er en forutsetning for å bringe mennesker ut av fattigdom på varig basis. Handel og økonomisk vekst er de sterkeste drivkreftene for å hente mennesker varig ut av fattigdom. Bare de siste 10 årene har flere hundre millioner mennesker gått fra absolutt fattigdom til økt velstand. Dette medlem ønsker å bidra til dette ved å innføre nulltoll for varer fra følgende tre land; Vietnam, Pakistan og Nigeria.
Dette medlem vil på denne bakgrunn fremme følgende forslag:
«Stortinget ber regjeringen innføre nulltoll for varer fra Vietnam, Pakistan og Nigeria fra 1. juli 2010.»
Regjeringa har fremma ein særskilt proposisjon om utvida avgiftsplikt på kultur- og idrettsområdet frå 1. juli 2010, sjå Prop. 119 LS (2009–2010) Endringer i merverdiavgiftsloven mv. og Stortingets vedtak om merverdiavgift (utvidet avgiftsplikt på kultur- og idrettsområdet). Forslaget i proposisjonen blir anslått å gi eit årleg provenytap på om lag 335 mill. kroner. Forslaget gir ein auke i provenyet for 2010 på om lag 80 mill. kroner påløpt og om lag 58 mill. kroner bokført, samanlikna med statsbudsjettet for 2010. Auken i provenyet heng hovudsakleg saman med at det ikkje blir foreslått ei frivillig registreringsordning for idrettslag, slik det vart skissert som ei mogeleg løysing i budsjettet for 2010.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag, jf. forslag til vedtak XXVII under kapittel 23 Komiteens tilråding, og viser for øvrig til merknader under kap. 5521 post 70 nedenfor.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet viser til behandlingen av Prop. 119 LS om å innlemme kultur og idrett i merverdiavgiftssystemet der disse medlemmer foreslo fritak fra merverdiavgift (nullsats) kultur, idrett og frivillighet, men fradrag for inngående merverdiavgift.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet, Høyre og Kristelig Folkeparti vil påpeke at en bok er en bok uavhengig av om plattformen er papirbasert eller digital, og forutsetter at regjeringen kommer tilbake med en oppfølgning av dette i form av fritak for merverdiavgift på e-bøker i statsbudsjettet for 2011.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«Stortinget ber regjeringen innføre fritak for merverdiavgift for e-bøker i statsbudsjettet for 2011.»
Komiteens medlem fra Venstre viser til forslag fremmet i denne innstilling, kap. 19 under budsjettkapittel 5521 post 70 om å redusere mva-inntektene med 25 mill. kroner for å innføre fritak for merverdiavgift for e-bøker og elektroniske parallellutgaver av aviser med virkning fra 1. juli 2010. Dette medlem viser også til lovendringsforslag knyttet til det samme i Innst. 351 L (2009–2010).
Komiteens medlem fra Venstre viser til Venstres hovedmål om et skatte- og avgiftssystem som innebærer mer skatt på forbruk og helse- og miljøskadelig adferd og mindre skatt på arbeid og investeringer i næringsliv og arbeidsplasser. Som et ledd i en slik miljømessig omstilling av skattesystemet hvor det skal både lønne seg og arbeide, investere og eie i norske arbeidsplasser og norsk næringsliv og samtidig å legge om adferd i mer miljøvennlig retning og stimulere til et sunnere kosthold/livsstil foreslår dette medlem en omlegging av merverdiavgiftssystemet kombinert med høyere tobakksavgifter. Konkret foreslår dette medlem at det ikke blir moms på frukt og grønt (0 pst.), mens det blir full merverdiavgiftssats (25 pst.) på brus og sterkt sukkerholdig drikke og at den generelle matmomsen økes med ett prosentpoeng.
Dette medlem viser videre til forslag om endring av merverdiavgiftsloven § 5-2 (økt sats på brus) og 6-16 (fritak frukt og grønt) framsatt i Innst. 351 L (2009–2010).
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«Fra 1. juli 2010 gjøres det følgende endring i Stortingets vedtak 26. november 2009 om merverdiavgift:
§ 3 Redusert sats med 15 pst.
Merverdiavgift svares med 15 pst. av omsetning, uttak og innførsel av næringsmidler som nevnt i merverdiavgiftsloven § 5-2.»
Dette medlem viser til bevilgningsforslag i kapittel 19 i denne innstillingen under kap. 5521 post 70.
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti viser til forslag om mva-fritak for leasing og batteriskift for el-biler.
Dette medlem viser til bevilgningsforslag i kapittel 19 i denne innstillingen under kap. 5521 post 70.
Komiteens medlem fra Venstre viser til en rekke mindre forslag om endringer i mva-regelverket nærmere omtalt i Innst. 351 L (2009–2010). Dette dreier seg om mva-fritak for leasing og langtidsleie av el-bil, øke grensen for mva-registrering for allmennyttige og veldedige organisasjoner, mva. fritak for e-bøker og elektroniske utgaver av aviser (pdf-format) og å heve grensen for tollfri import til 500 kroner.
Dette medlem viser til bevilgningsforslag i kapittel 19 i denne innstillingen under kap. 5521 post 70.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet foreslår som en del av en «grensehandelspakke» å redusere avgiftene på øl, vin og brennevin med 10 pst. fra 1. juli 2010. Disse medlemmer viser til at grensehandelen er økende, noe som beviser at norsk avgiftsnivå er for høyt. Videre gjør det høye avgiftsnivået at arbeidsplasser skapes i utlandet istedenfor i Norge.
Tall fra SSB viser at i 1. kvartal 2010 var nordmenn på 1,5 millioner dagsturer til utlandet og handlet for 2,2 mrd. kroner. Sett i forhold til 1. kvartal 2009 er dette en økning på 18 pst. i antall turer og 13 pst. i handelen på disse turene.
I de fire siste kvartaler utgjorde norsk handel i forbindelse med dagsturer til utlandet 10,6 mrd. kroner. Dette er en økning på 20 pst. fra forrige firekvartalsperiode. Antall turer har i løpet av de fire siste kvartalene derimot økt med 17 pst. Dette betyr at nordmenn handler mer pr. tur enn tidligere.
Den nå tiltakende grensehandelen aktualiserer behovet for kutt i norske særavgifter.
Disse medlemmer viser til bevilgningsforslag i kapittel 19 i denne innstillingen under budsjettkapittel kap. 5526 post 70.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«Fra 1. juli 2010 gjøres følgende endringer i Stortingets vedtak om særavgifter til statskassen for budsjetterminen 2010 om avgift på alkohol (kap. 5526 post 70):
§ 1 nytt andre ledd skal lyde:
Fra 1. juli 2010 skal det betales avgift til statskassen ved innførsel og innenlandsk produksjon av følgende varer med følgende beløp:
Alkoholholdig drikk | Volumprosent alkohol | Kroner |
t.o.m. 0,7 | avgiftslegges etter reglene for alkoholfrie drikkevarer | |
Brennevinsbasert | over 0,7 | 5,56 pr. volumprosent og liter |
Annen | over 0,7 t.o.m. 2,7 | 2,48 pr. liter |
over 2,7 t.o.m. 3,7 | 9,43 pr. liter | |
over 3,7 t.o.m. 4,7 | 16,24 pr. liter | |
over 4,7 t.o.m. 22 | 3,63 pr. volumprosent og liter | |
Etanol til teknisk bruk | over 0,7 | sats som for alkoholholdig drikk |
Departementet kan videre gi forskrift at det skal betales avgift på alkohol som er i varer som ikke er avgiftspliktige etter første ledd, samt om forenklet avgiftsberegning for varer som reisende innfører til personlig bruk utover avgiftsfri kvote, jf. tolloven § 4-20.»
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti viser til de store kostnadene ved bruk av alkohol for samfunnet og for mange enkeltpersoner og familier, og den internasjonale trenden med å følge Norges eksempel og føre en mer restriktiv alkoholpolitikk. Dette medlem foreslår en økning i alkoholavgiftene med 5 pst.
Dette medlem viser til bevilgningsforslag i kapittel 19 i denne innstillingen under budsjettkapittel kap. 5526 post 70.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«Fra 1. juli 2010 gjøres følgende endringer i Stortingets vedtak 26. november 2009 om avgift på alkoholholdig drikk for budsjetterminen 2010:
§ 1 nytt andre ledd skal lyde:
Fra 1. juli 2010 skal det betales avgift til statskassen ved innførsel og innenlandsk produksjon av følgende varer med følgende beløp:
Alkoholholdig drikk | Volumprosent alkohol | Kroner |
t.o.m. 0,7 | avgiftslegges etter reglene for alkoholfrie drikkevarer | |
Brennevinsbasert | over 0,7 | 6,49 pr. volumprosent og liter |
Annen | over 0,7 t.o.m. 2,7 | 2,90 pr. liter |
over 2,7 t.o.m. 3,7 | 10,93 pr. liter | |
over 3,7 t.o.m. 4,7 | 18,94 pr. liter | |
over 4,7 t.o.m. 22 | 4,23 pr. volumprosent og liter | |
Etanol til teknisk bruk | over 0,7 | sats som for alkoholholdig drikk |
Departementet kan videre gi forskrift at det skal betales avgift på alkohol som er i varer som ikke er avgiftspliktige etter første ledd, samt om forenklet avgiftsberegning for varer som reisende innfører til personlig bruk utover avgiftsfri kvote, jf. tolloven § 4-20.»
Komiteens medlemmer fra Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre viser til at den målrettede innsatsen for å få redusert antall nye røykere må fortsette av hensyn til folkehelsen. Aktiv bruk av avgiftssystemet er et av mange viktige tiltak og disse medlemmer fremmer derfor forslag om 5 pst. økning av tobakksavgiften.
Disse medlemmer viser til bevilgningsforslag i denne innstilling, kapittel 19, og fremmer samtidig følgende forslag:
«Fra 1. juli 2010 gjøres følgende endringer i Stortingets vedtak 26. november 2009 om avgift på tobakkvarer for budsjetterminen 2010:
§ 1 første ledd skal lyde:
Fra 1. juli 2010 skal det i henhold til lov 19. mai 1933 nr. 11 om særavgifter betales avgift til statskassen ved innførsel og innenlandsk produksjon av følgende varer med følgende beløp:
Produkt | Kr | |
Sigarer | 2,23 | pr. gram av pakningens nettovekt |
Sigaretter | 2,23 | pr. stk. |
Røyketobakk, karvet skråtobakk, råtobakk i forbrukerpakning | 2,23 | pr. gram av pakningens nettovekt |
Skråtobakk | 0,86 | pr. gram av pakningens nettovekt |
Snus | 0,86 | pr. gram av pakningens nettovekt |
Sigarettpapir og sigaretthylser | 0,0339 | pr. stk.» |
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet viser til Fremskrittspartiets alternative statsbudsjett for 2010 der disse medlemmer foreslo fritak for engangsavgift for politiets kjøretøy. Disse medlemmer betrakter revidert nasjonalbudsjett som en revisjon som skal justere for nye forhold som har oppstått siden budsjettet for 2010 ble vedtatt. Disse medlemmer tar ikke omkamper nå, men viser til sitt alternative budsjett for 2010, og vil gjøre nye vurderinger rundt temaet i forbindelse med behandlingen av statsbudsjettet for 2011 i tråd med partiets politikk.
Komiteens medlem fra Venstre viser til at det i dagens regelverk gis fritak, refusjon eller ytes tilskudd for engangsavgift for henholdsvis ambulanser og begravelseskjøretøy, og at dette er foreslått videreført i regjeringens forslag til vedtak om engangsavgiften på motorvogner § 2 f) og g). Dette medlem ser ikke logikken i at ikke politiets utrykningskjøretøy skal likebehandles med øvrige kjøretøy. Et slikt vedtak vil også frigjøre ca. 20 mill. kroner årlig som politiet kan bruke til å investere i bedre og nyere utstyr.
Dette medlem fremmer derfor følgende forslag:
«Fra 1. juli 2010 gjøres det følgende endring i Stortingets vedtak 26. november 2009 om avgift på motorvogn mv., I. Engangsavgift på motorvogner mv.:
§ 5 første ledd ny bokstav p skal lyde:
p) utrykningskjøretøy til politiet.»
Dette medlem viser til bevilgningsforslag i kapittel 19 i denne innstillingen under kap. 5536 post 71.
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti vil bruke avgiftssystemet sterkere til å stimulere til vridning av kjøp av biler bort fra biler med store klimagassutslipp til biler med lave klimagassutslipp. Dette medlem vil derfor øke engangsavgiften med 20 pst. på biler som slipper ut mer enn 140 gram CO2 pr. kilometer fra 1. juli 2010, og har lagt til grunn at dette vil gi en bokført merinntekt på 110 mill. kroner. Dette benyttes til andre skatte- og avgiftslettelser.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«Fra 1. juli 2010 gjøres følgende endring i Stortingets vedtak av 26. november 2009 om avgift på motorvogner mv. for budsjetterminen 2010:
§ 2 avgiftsgruppe a bokstav A skal lyde:
A. Motorvogner som omfattes av plikten til å dokumentere drivstofforbruk og CO2-utslipp etter forskrift 4. oktober 1994 nr. 918 om tekniske krav og godkjenning av kjøretøy, deler og utstyr (kjøretøyforskriften) kapittel 49:
kr 35,67 pr. kg av de første 1 150 kg av egenvekten,
kr 77,74 pr. kg av de neste 250 kg av egenvekten,
kr 155,51 pr. kg av de neste 100 kg av egenvekten,
kr 180,85 pr. kg av resten (vektavgift),
dessuten:
kr 55,10 pr. kW av de første 65 kW av motoreffekten,
kr 481,00 pr. kW av de neste 25 kW av motoreffekten,
kr 1 297,33 pr. kW av de neste 40 kW av motoreffekten,
kr 2 702,77 pr. kW av resten (motoreffektavgift),
dessuten:
kr 0 pr. g/km av de første 120 g av CO2-utslippet,
kr 725,00 pr. g/km av de neste 20 g av CO2-utslippet,
kr 877,20 pr. g/km av de neste 40 g av CO2-utslippet,
kr 2 044,80 pr. g/km av de neste 70 g av CO2-utslippet,
kr 3 282,00 pr. g/km av resten (utslippsavgift).»
Dette medlem viser til bevilgningsforslag under kap. 5536 post 71.
Dette medlem vil bruke avgiftssystemet sterkere til å stimulere til vridning av kjøp av biler bort fra biler med store klimagassutslipp til biler med lave klimagassutslipp. Dette medlem vil derfor foreslå å innføre en miljøbilpremie på 25 000 kroner ved kjøp av ny bil som slipper ut under 120 g/km CO2 med virkning fra 1. september 2010.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«Fra 1. september 2010 gjøres følgende endring i Stortingets vedtak av 27. november 2009 om avgift på motorvogner mv. for budsjetterminen 2010:
I
§ 5 nytt tredje ledd skal lyde:
For motorvogner hvor det etter § 2 gis fradrag for CO2-utslipp under 120 g/km, utbetales kr 25 000 som tilskudd til første gangs registrert eier.
Nåværende § 5 tredje og fjerde ledd blir nye fjerde og femte ledd.
II
Endringen trer i kraft 1. september 2010.»
Komiteens medlem fra Venstre viser til Venstres hovedmål om et skatte- og avgiftssystem som innebærer mer skatt på forbruk og helse- og miljøskadelig adferd og mindre skatt på arbeid og investeringer i næringsliv og arbeidsplasser. Som et ledd i en slik miljømessig omstilling av skattesystemet hvor det skal både lønne seg og arbeide, investere og eie i norske arbeidsplasser og norsk næringsliv og samtidig å legge om adferd i mer miljøvennlig retning og stimulere til et sunnere kosthold/livsstil foreslår dette medlem å øke bensinavgiften med om lag 10 pst.
Dette medlem fremmer derfor følgende forslag:
«Fra 1. juli 2010 gjøres følgende endringer i Stortingets vedtak 26. november 2009 om avgift på bensin:
§ 1 første ledd skal lyde:
Fra 1. juli 2010 skal det i henhold til lov 19. mai 1933 nr. 11 om særavgifter betales avgift til statskassen ved innførsel og innenlandsk produksjon av bensin med følgende beløp pr. liter:
a) svovelfri bensin (under 10 ppm svovel) kr 5,03
b) lavsvovlet bensin (under 50 ppm svovel): kr 5,07
c) annen bensin: kr 5,07.»
Dette medlem viser til bevilgningsforslag i kapittel 19 i denne innstillingen under kap. 5536 post 76.
Komiteens medlemmer fra Høyre viser til de uheldige virkningene av avgift på biodiesel omtalt i Høyres merknad til kapittel 13 nedenfor, og fremmer på denne bakgrunn forslag om å opprettholde fritaket for autodieselavgift for høyinnblandet biodiesel der biodrivstoff utgjør minst 30 pst. av dieselblandingen.
Disse medlemmer viser til bevilgningsforslag i denne innstilling, kapittel 19, og fremmer samtidig følgende forslag:
«Fra 1. juli 2010 gjøres følgende endring i Stortingets vedtak 26. november 2009 om avgift på motorvogner mv.
VI.
Avgift på olje til framdrift av motorvogn (autodiesel avgift) for budsjetterminen gjøres følgende endringer:
§ 1 bokstav d skal lyde:
biodiesel som blandes med mineralolje, dersom andelen biodiesel utgjør mindre enn 30 pst.: kr 1,78.»
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti mener at det er viktig at det legges til rette for økt bruk av klimavennlig biodrivstoff. Dette medlem viser til at Sverige har innført et avgiftssystem for drivstoff som i større grad enn det norske gjør biodrivstoff konkurransedyktig med vanlig diesel. Det svenske systemet innebærer en lavere veiavgift (autodieselavgift) og en høyere CO2-avgift.
Dette medlem viser til brev fra Finansdepartementet til finanskomiteen av 3. juni 2010, som svarer på spørsmål fra Kristelig Folkeparti om hvordan en omlegging til det svenske avgiftsregimet for drivstoff vil se ut. Finansdepartementet skriver at veiavgiften (autodieselavgiften) med en omlegging til svensk avgiftsmodell vil reduseres fra 3,56 til 1,12 kroner pr. liter for fossil diesel og fra 1,78 til 0,56 kroner pr. liter for biodiesel. CO2-avgiften vil økes fra 0,58 til 3,02 kroner pr. liter. Den samlede avgiftsbelastningen på fossil diesel er den samme før og etter omleggingen, mens avgiftsbelastningen for biodiesel er vesentlig redusert.
Dette medlem mener at dette kan være en fremtidsrettet løsning for innretningen på avgiftene, og vil foreslå at en slik omlegging til svensk avgiftsmodell gjennomføres i Norge.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«Fra 1. juli 2010 gjøres det følgende endring i Stortingets vedtak 26. november 2009 om avgift på motorvogner mv., VI. Avgift på olje til framdrift av motorvogn (autodieselavgift):
§ 1 første ledd skal lyde:
Fra 1. juli 2010 skal det i henhold til lov 19. mai 1933 nr. 11 om særavgifter betales avgift til statskassen ved innførsel og innenlandsk produksjon av olje til framdrift av motorvogn med følgende beløp pr. liter:
a) svovelfri mineralolje (under 10 ppm svovel): kr 1,12
b) lavsvovlet mineralolje (under 50 ppm svovel): kr 3,61
c) annen mineralolje: kr 3,61
d) biodiesel; kr 0,56.»
Dette medlem viser til bevilgningsforslag i kapittel 19 i denne innstillingen under kap. 5536 post 77, samt forslag under kap. 5543 post 70 om CO2-avgiften.
Komiteens medlem fra Venstre viser til Venstres hovedmål om et skatte- og avgiftssystem som innebærer mer skatt på forbruk og helse- og miljøskadelig adferd og mindre skatt på arbeid og investeringer i næringsliv og arbeidsplasser. Som et ledd i en slik miljømessig omstilling av skattesystemet hvor det skal både lønne seg å arbeide, investere og eie i norske arbeidsplasser og norsk næringsliv og samtidig å legge om adferd i mer miljøvennlig retning og stimulere til et sunnere kosthold/livsstil foreslår dette medlem å øke autodieselavgiften med om lag 10 pst.
Dette medlem viser videre til at regjeringen i forbindelse med stasbudsjettet for 2010 fikk stortingsflertallet, bestående av regjeringspartiene, med på å utfase fritaket for autodieselavgift for biodiesel. Dette medlem er enig i at også biodiesel på sikt må ha samme avgiftsregime som øvrig diesel, men tidspunktet for dette er definitivt ikke nå.
Dette medlem mener biodrivstoff er et svært viktig miljøpolitisk virkemiddel for å nå målet om redusert CO2-utslipp fra bilparken. Kravet om økt innblanding, sammen med avgiftsfritak for biodiesel og økt fokus på denne drivstofftypen, har medført positive endringer i norske utslipp. 1. generasjon biodiesel kutter utslippene med om lag 45 pst., mens 2. generasjon drivstoff kutter utslippene med mellom 80 og 90 pst., ifølge miljøorganisasjonen Zero. Dette medlem vil derfor gjeninnføre avgiftsfritaket for biodiesel.
Dette medlem fremmer derfor følgende forslag:
«Fra 1. juli 2010 gjøres det følgende endring i Stortingets vedtak 26. november 2009 om avgift på motorvogner mv., VI. Avgift på olje til framdrift av motorvogn (autodieselavgift):
§ 1 første ledd skal lyde:
Fra 1. juli 2010 skal det i henhold til lov 19. mai 1933 nr. 11 om særavgifter betales avgift til statskassen ved innførsel og innenlandsk produksjon av olje til framdrift av motorvogn med følgende beløp pr. liter:
a) svovelfri mineralolje (under 10 ppm svovel): kr 3,96
b) lavsvovlet mineralolje (under 50 ppm svovel): kr 4,01
c) annen mineralolje: kr 4,01
d) biodiesel; kr 0.»
Dette medlem viser til bevilgningsforslag i kapittel 19 i denne innstillingen under kap. 5536 post 77.
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti understreker behovet for å legge om skatter og avgifter i grønn retning, slik at det gis incentiver til miljøvennlig adferd. Dette medlem foreslår derfor å øke el-avgiften med 0,5 øre/kWh fra 11,01 øre til 11,51 øre for ordinær sats.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«Fra 1. juli 2010 gjøres det følgende endringer i Stortingets vedtak 26. november 2009 om forbruksavgift på elektrisk kraft for budsjetterminen 2010:
§ 1 første ledd skal lyde:
Fra 1. juli 2010 skal det i henhold til lov 19. mai 1933 nr. 11 om særavgifter betales avgift til statskassen med 11,51 øre pr. kWh på elektrisk kraft som leveres her i landet.»
Dette medlem viser til bevilgningsforslag i kapittel 19 i denne innstillingen under kap. 5541 post 70.
Komiteens medlem fra Venstre viser til Venstres hovedmål om et skatte- og avgiftssystem som innebærer mer skatt på forbruk og helse- og miljøskadelig adferd og mindre skatt på arbeid og investeringer i næringsliv og arbeidsplasser. Som et ledd i en slik miljømessig omstilling av skattesystemet hvor det skal både lønne seg å arbeide, investere og eie i norske arbeidsplasser og norsk næringsliv og samtidig å legge om adferd i mer miljøvennlig retning og stimulere til et sunnere kosthold/livsstil foreslår dette medlem å øke el-avgiften med 1 øre/kWh fra 11,01 øre til 12,01 øre for ordinær sats.
Dette medlem fremmer derfor følgende forslag:
«Fra 1. juli 2010 gjøres det følgende endring i Stortingets vedtak 26. november 2009 om forbruksavgift på elektrisk kraft :
§ 1 første ledd skal lyde:
Fra 1. juli 2010 skal det i henhold til lov 19. mai 1933 nr. 11 om særavgifter betales avgift til statskassen med 12,01 øre pr. kWh på elektrisk kraft som leveres her i landet.»
Dette medlem viser til bevilgningsforslag i kapittel 19 i denne innstillingen under kap. 5541 post 70.
Mineralolje til bruk i skip i utanriks fart, gods- og passasjertransport i innanriks sjøfart, fiske og fangst i nære og fjerne farvatn og forsyningsflåten på kontinentalsokkelen er friteke for grunnavgift på fyringsolje. Mineralolje til tilnærma alle skip i næring har dermed fritak.
Fritaket for fiske og fangst i nære farvatn gjeld skip som er ført opp i Registeret over merkepliktige norske fiskefartøy. Tang- og taretrålarar kan ikkje oppførast i registeret og har derfor ikkje avgiftsfritak. Departementet kan ikkje sjå nokon grunn til at tang- og taretrålarar skal betale avgift når alle andre skip har fritak. Departementet legg derfor fram forslag om at mineralolje til skip som blir nytta til tang- og taretråling blir friteke for avgift. Det blir anslått at endringa vil gi eit provenytap på om lag 1/2 mill. kroner påløpt og bokført i 2010.
Tang- og taretråling er fiske og fangst som er utanfor EØS-avtala og fritaket kan derfor innføras utan omsyn til regelverket for offentleg støtte i EØS-avtala.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag, jf. forslag til vedtak XXIII under kapittel 23 Komiteens tilråding, og viser til merknader under kap. 5542 post 70 nedenfor.
Komiteens flertall, medlemmene fra Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet, merker seg at regjeringen nå foreslår å frita tang- og taretrålere fra grunnavgiften på fyringsolje. Flertallet viser til at mineralolje til bruk i skip i utenriks sjøfart, gods- og passasjertransport i innenriks sjøfart, fiske og fangst i nære og fjerne farvann, samt forsyningsflåten på kontinentalsokkelen, alle er fritatt for grunnavgift på fyringsolje pr. i dag. Mineralolje til tilnærmet alle skip i næring har dermed fritak. Flertallet finner det følgelig logisk at også tang- og taretrålere fritas fyringsoljeavgift når alle andre skip er unntatt, og støtter derfor regjeringens forslag om at avgiften for denne typen trålere fjernes.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet og Høyre er fornøyd med at regjeringen nå følger opp forslaget fra opposisjonen i forbindelse med behandlingen av statsbudsjettet for 2010 der disse medlemmer fremmet forslag om at regjeringen gjennomgikk regelverket for mineraloljeavgift på nytt slik at også tang- og taretrålerne ble fritatt for avgiften.
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti viser til behovet for at skatte- og avgiftssystemet i sterkere grad motiverer til miljøvennlig adferd og foreslår en økning i grunnavgiften for fyringsolje med 10 øre.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«Fra 1. juli 2010 gjøres det følgende endringer i Stortingets vedtak 26. november 2009 om forbruksavgift på elektrisk kraft for budsjetterminen 2010:
§ 1 første ledd skal lyde:
Fra 1. juli 2010 skal det i henhold til lov 19. mai 1933 nr. 11 om særavgifter betales avgift til statskassen ved innførsel og innenlandsk produksjon av mineralolje med 0,986 pr. liter. For mineralolje til treforedlingsindustrien og produsenter av fargestoffer og pigmenter skal det betales avgift med kr 0,226 pr. liter.»
Dette medlem viser til bevilgningsforslag i kapittel 19 i denne innstillingen under kap. 5542 post 70.
Komiteens medlem fra Venstre viser til Venstres hovedmål om et skatte- og avgiftssystem som innebærer mer skatt på forbruk og helse- og miljøskadelig adferd og mindre skatt på arbeid og investeringer i næringsliv og arbeidsplasser. Som et ledd i en slik miljømessig omstilling av skattesystemet hvor det skal både lønne seg å arbeide, investere og eie i norske arbeidsplasser og norsk næringsliv og samtidig å legge om adferd i mer miljøvennlig retning og stimulere til et sunnere kosthold/livsstil foreslår dette medlem å øke mineraloljeavgiften med om lag 10 pst.
Dette medlem fremmer derfor følgende forslag:
«Fra 1. juli 2010 gjøres det følgende endring i Stortingets vedtak 26. november 2009 om grunnavgift på fyringsolje mv.:
§ 1 første ledd skal lyde:
Fra 1. juli 2010 skal det i henhold til lov 19. mai 1933 nr. 11 om særavgifter betales avgift til statskassen ved innførsel og innenlandsk produksjon av mineralolje med kr 1,00 pr. liter. For mineralolje til treforedlingsindustrien og produsenter av fargestoffer og pigmenter skal det betales avgift med kr 0,139 pr. liter.»
Dette medlem viser til bevilgningsforslag i kapittel 19 i denne innstillingen under kap. 5542 post 70.
CO2-avgifta på mineralske produkt blei innført i 1991 og blei i 1999 skild ut i eit eige avgiftsvedtak. Formålet med avgifta er å medverke til at utslepp av klimagassen CO2 blir redusert på den billegaste måten. Slike avgifter fører til at utsleppa av klimagassar står overfor ein pris.
I samband med budsjettet for 2007 blei det vedteke CO2-avgift på gass til oppvarming av bygg frå 1. juli 2007. Avgifta blei vedteken som ei generell avgift på gass med fritak for gass som blir brukt til andre formål. EFTAs overvakingsorgan (ESA) konkluderte med at fritaket ikkje var i tråd med regelverket for offentleg støtte. ESA uttalte samtidig at fritaket vil vere i tråd med regelverket dersom alle betaler ei avgift som er over minstesatsane i EUs energiskattedirektiv (2003/96/EF).
I samband med budsjettet for 2010 blei CO2-avgifta på gass til oppvarming vedteken på nytt, men samtidig blei det vedteke ei energiavgift på gass i samsvar med det departementet oppfatta var meldinga frå ESA. Seinare signal frå ESA har tydd på at det er lite sannsynleg at dei vedtekne avgiftene ville bli godkjende. Avgifta blei derfor ikkje sett i kraft frå 1. april.
Departementet legg no fram eit justert forslag til ei generell CO2-avgift for gass til oppvarming av bygg mv. og landbasert transport, og med låg sats for industrien. I praksis er derfor skilnaden mellom dette forslaget og vedtaket i budsjettet for 2010 at landbasert transport såleis får den generelle CO2-avgifta. Forslaget inneheld inga energiavgift. Det er lagt avgjerande vekt på å leggje fram eit forslag som er i tråd med regelverket for offentleg støtte. Avgifta blir innført frå 1. juli 2010.
Departementet tilrår at den generelle avgifta på LPG og naturgass blir sett til same nivå som for mineralolje, rekna som kroner pr. tonn CO2. For 2010 svarer det til avgiftssatsar på 0,43 kroner pr. Sm3 naturgass og 0,65 kroner pr. kg LPG, det vil seie 218 og 217 kroner pr. tonn CO2. På bakgrunn av innspel frå bransjen har departementet vore i kontakt med Statistisk sentralbyrå, som i samråd med Klima- og forureiningsdirektoratet har sett ned utsleppsfaktoren på innanlands bruk av naturgass. Avgifta er derfor sett ned frå 0,51 kroner pr. Sm3 til 0,43 kroner pr. Sm3. Avgifta er den same rekna i utslepp pr. tonn CO2.
Departementet legg fram forslag om at industrien – på same måte som i el-avgifta – skal ha låg sats. Store delar av industrien er omfatta av klimakvotelova, og kvotesystemet blir utvida frå 2013. Gass til bruk i kvotepliktige verksemder bør i prinsippet ikkje ha avgift. For at ESA ikkje skal ha innvendingar tilrår departementet at gass som blir levert til industrien og til verksemder med kvotepliktige utslepp, får ein låg sats i tråd med minstesatsen i energiskattedirektivet. Denne satsen er 0 kroner for LPG og 0,05 kroner pr. Sm3 for naturgass. Gass som blir nytta til kjemisk reduksjon eller elektrolyse, metallurgiske eller mineralogiske prosessar, får fullt fritak. Det same gjeld gass som blir nytta som råstoff som ikkje gir utslepp av CO2. Dette er i tråd med energiskattedirektivet.
Departementet tilrår vidare at fiske og fangst i nære og fjerne farvatn og veksthusverksemda får fritak for avgift då desse næringane ikkje er omfatta av EØS-avtala.
Ein tek også sikte på at gass til bruk i innanriks skipsfart blir friteken for avgifta. Fritaket for innanriks skipsfart er likevel avhengig av at ESA ikkje har innvendingar. Det er enno ikkje avklart om regelverket for offentleg støtte tillet eit slikt fritak og om det i så fall skal meldast eller notifiserast. Departementet vil innføre fritak for gods- og passasjertransport til sjøs så snart desse spørsmåla er avklarte. Departementet viser til forslag til avgiftsvedtak der departementet blir gitt fullmakt til å avgjere når fritaket skal tre i kraft. Dersom fritaket først trer i kraft etter 1. juli 2010, tek departementet sikte på å refundere innbetalt avgift dersom EØS-regelverket tillet det.
Hytan er ei blanding av metan/naturgass og hydrogen, som kan nyttast i kjøretøy. I Noreg blir blandinga kalla naturalhy, og ho inneheld 92 pst. naturgass og 8 pst. hydrogen. Departementet legg til grunn at naturalhy er avgiftspliktig som naturgass.
Biogass er ikkje omfatta av avgiftsplikta, og del av biogass som blir blanda inn i naturgass og LPG, blir friteke for avgift.
Avgiftsreduksjonar og -fritak skal vanlegvis notifiserast og godkjennast av ESA før dei kan tre i kraft. Etter forordning 800/2008/EF (alminneleg gruppeunntaksforordning) er det tilstrekkeleg at støtta blir meldt til ESA. Vilkåret er at den som får redusert avgift, minst betaler den avgiftssatsen som er fastsett i energiskattedirektivet (direktiv 2003/96/EF). Redusert avgift på gass til område som er utanfor EØS-avtala, trengs verken å notifiserast eller å meldast. Noreg er ansvarleg for at vilkåra for å gi støtte er oppfylde. Dersom det viser seg at vilkåra ikkje er oppfylde, kan støtta måtte betalast tilbake. Departementet har i samråd med Fornyings-, administrasjons- og kyrkjedepartementet vurdert dei reduserte satsane og avgiftsfritaka til å vere i tråd med gruppeunntaksforordninga.
Framlegget inneber endringar i Stortingets vedtak om CO2-avgift på mineralske produkt. Avgiftssatsane er fastsette i vedtaket § 1, mens fritak for avgift på gass er fastsett i § 5. Stortingets vedtak om energiavgift på naturgass og LPG kan opphevast. Dei nærare reglane om berekning av avgifta vil bli fastsette i særavgiftsforskrifta.
Departementet viser til forslaget i budsjettet for 2010 der det blei lagt opp til at selskap som har inngått statlege og fylkeskommunale avtaler om kjøp av transporttenester, vil bli kompenserte for avgiftsauken. Det er noko uvisst om innanriks skipsfart blir friteken frå CO2-avgifta. Departementet vil i nysalderinga av 2010-budsjettet kome tilbake med dei budsjettmessige konsekvensane knytte til fylkes- og riksvegferjer av endringane i avgiftene på gass.
Forslaget inneber færre satsar enn vedtaket i nasjonalbudsjettet 2010. Kostnadene ved å administrere avgifta, spesielt for næringslivet, blir dermed mindre.
Samanlikna med nasjonalbudsjettet 2010 er forslaget rekna å gi eit provenytap på om lag 15 mill. kroner. På årsbasis er det rekna med at avgifta vil auke inntektene til staten med om lag 55 mill. kroner påløpt og 50 mill. kroner bokført.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Fremskrittspartiet og Kristelig Folkeparti, slutter seg til regjeringens forslag, jf. forslag til vedtak XXI og XXII under kapittel 23 Komiteens tilråding, og viser for øvrig til merknader under kap. 5543 post 70 nedenfor.
Et annet flertall, alle unntatt medlemmene fra Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre, støtter forslaget om å innføre CO2-avgift på gass for oppvarming av bygg og landbasert transport. Dette flertallet viser til at gass til bruk i industrien og til virksomheter med kvotepliktige utslipp, får redusert avgift. Dette flertallet støtter at gass til bruk i innenriks skipsfart får avgiftsfritak, og viser til svar fra Sigbjørn Johnsen på skriftlig spørsmål fra Stortinget (Dokument nr. 15:1338 (2009–2010), der det framgår at det nå er avklart av ESA at dette er i samsvar med EØS-avtalen. Dette flertallet viser videre til at ikrafttredelsesdatoen for avgiften kan være praktisk krevende, jamfør innspill i komiteens høringsrunde. Dette flertallet støtter derfor at ikrafttredelsesdato settes til 1. september i stedet for 1. juli.
Dette flertallet fremmer på denne bakgrunn følgende forslag:
«Fra 1. september 2010 gjøres følgende endringer i Stortingets vedtak 26. november 2009 om CO2-avgift på mineralske produkter for budsjetterminen 2010:
§ 1 skal lyde:
Fra 1. september 2010 skal det i henhold til lov 19. mai 1933 nr. 11 om særavgifter betales CO2-avgift til statskassen ved innførsel og innenlandsk produksjon av følgende mineralske produkter med følgende beløp:
a) Mineralolje: kr 0,58 pr. liter. For mineralolje til innenriks luftfart skal det betales avgift med kr 0,68 pr. liter. For mineralolje til treforedlingsindustrien, sildemel- og fiskemelindustrien skal det betales avgift med kr 0,30 pr. liter.
b) Bensin: kr 0,86 pr. liter.
c) Naturgass: kr 0,43 pr. Sm3.
d) LPG: kr 0,65 pr. kg.
Det skal betales avgift med kr 0,05 pr. Sm3 naturgass og kr 0 pr. kg LPG for naturgass og LPG som leveres til
1. industri og bergverk som benyttes i forbindelse med selve produksjonsprosessen,
2. bruk som gir kvotepliktige utslipp etter klimakvoteloven.
Fritaket i § 2 første ledd bokstav g kommer ikke til anvendelse for naturgass og LPG.
Departementet kan gi forskrift om hva som omfattes av avgiftsplikten og om grunnlaget for avgiften.
§ 5 skal lyde:
Det gis fritak, refusjon eller ytes tilskudd for CO2-avgift på naturgass og LPG til
a) kjemisk reduksjon eller elektrolyse, metallurgiske og mineralogiske prosesser,
b) veksthusnæringen,
c) motorvogner tilhørende diplomater mv.,
d) skip i utenriks fart,
e) fly i utenriks fart,
f) fiske og fangst i fjerne farvann,
g) fiske og fangst i nære farvann,
h) gods- og passasjertransport i innenriks sjøfart.
Det gis fritak, refusjon eller ytes tilskudd for avgift for andel biogass i naturgass og LPG.
Gjeldende § 5 blir § 6. Andre ledd skal lyde:
Departementet kan ved overtredelse av §§ 2 – 5 nekte fritak, nedsettelse eller tilskudd for kortere eller lengre tid.
Gjeldende §§ 6 og 7 blir §§ 7 og 8.
II oppheves.»
Dette flertallet viser til bevilgningsforslag under kap. 5543 post 70.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet mener det er uheldig å innføre CO2-avgift på gass, da det etter disse medlemmers syn heller burde stimuleres til økt gassbruk. Disse medlemmer mener avgiften er nok et eksempel på uforutsigbarhet fra Arbeiderpartiet i energi- og miljøpolitikken. Satsing på naturgass er en langsiktig investering, og Arbeiderpartiet har tidligere krevd et langsiktig avgiftsfritak for naturgass. Da Stortinget i 2003 behandlet regjeringen Bondevik IIs St.meld. nr. 9 (2002–2003) Naturgassmeldingen, lovet Arbeiderpartiet og Fremskrittspartiet minst 10 års avgiftsfritak for naturgass:
«Komiteens medlemmer fra Arbeiderpartiet og Fremskrittspartiet viser til at avgiftsfritak for innenlands bruk av naturgass må gis et langsiktig perspektiv på minimum 10 år»
Disse medlemmer viser til at Arbeiderpartiet tidligere har snudd i sin støtte til både biodrivstoff og til småkraftverk, og er skuffet over at Arbeiderpartiet også i denne saken nå faller fra.
Disse medlemmer viser videre til at regjeringen bestående av Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet hevder at de ønsker økt bruk av alternative drivstoff, og at en CO2-avgift på gass vil virke i motsatt retning. Det er etter disse medlemmers syn inkonsekvent å innføre en avgift og samtidig innføre en rekke unntak fra avgiften.
Disse medlemmer foreslår på den bakgrunn å fjerne avgiften på naturgass.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I Stortingets vedtak av 26. november 2009 CO2-avgift på mineralske produkter (kap. 5543 post 70) for budsjetterminen 2010 gjøres følgende endringer:
Avsnitt II, herunder bokstav A, B og C oppheves.»
Komiteens medlemmer fra Høyre deler fullt ut regjeringens målsetting om at gass brukt som drivstoff på skip skal være unntatt CO2-avgift. Naturgass er svært miljøvennlig for skipsfarten og et avgiftsfritak sikrer konkurransedyktighet mot tungolje og marin diesel. Disse medlemmer viser til at gass som energikilde på skip gjør at NOx reduseres med 80–90 pst. og CO2-utslippene reduseres med 20–30 pst. pr. skip. I tillegg vil man unngå oljeutslipp ved eventuelle forlis. Disse medlemmer forutsetter at regjeringen jobber aktivt overfor ESA for å sikre dette fritaket. Dersom regjeringen mot formodning ikke skulle få dette til, må Stortinget få saken til behandling.
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti viser til merknad under kap. 5536 post 77 om endring i drivstoffavgiftene for å gjøre biodiesel mer konkurransedyktig slik man har gjort i Sverige.
Dette medlem viser også til at en intensivert innsats for å få ned innenlandske klimagassutslipp også må få konsekvenser for innenlandsk flytrafikk. Det vil bli svært krevende å nå ambisiøse mål for klimagassreduksjoner i Norge med en fortsatt vekst i utslippene fra denne sektoren. Dette medlem mener at en avgiftsøkning som motsvarer en økt billettpris på 3 kroner pr. flyreise mellom Oslo og Bergen neppe bidrar sterkt i så måte, og vil derfor foreslå å øke CO2-avgiften på mineralolje brukt i innenlandsk flytrafikk ytterligere med 25 øre pr. liter utover prisjustering.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«Fra 1. juli 2010 gjøres følgende endringer i Stortingets vedtak 26. november 2009 om miljøavgifter på mineralske produkter mv., CO2-avgift på mineralske produkter for budsjetterminen 2010:
§ 1 bokstav a skal lyde:
Mineralolje: kr 3,02 pr. liter. For innenriks luftfart er satsen kr 0,93 pr. liter. For treforedlingsindustrien, sildemel- og fiskemelindustrien er satsen kr 0,30 pr. liter. »
Dette medlem viser til finanskomiteens høring i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett, hvor mange sentrale aktører ga uttrykk for at det var nødvendig å utsette innføringen av CO2-avgiften på gass noe. Dette medlem mener at det er viktig å lytte til synspunktene fra berørte bedrifter, og vil foreslå at innføringen av CO2-avgift på gass utsettes til 1. september 2010.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«Fra 1. september 2010 gjøres følgende endringer i Stortingets vedtak 26. november 2009 om miljøavgifter på mineralske produkter mv., CO2-avgift på mineralske produkter for budsjetterminen 2010:
I
§ 1 skal lyde:
Fra 1. september 2010 skal det i henhold til lov 19. mai 1933 nr. 11 om særavgifter betales CO2 -avgift til statskassen ved innførsel og innenlandsk produksjon av følgende mineralske produkter med følgende beløp:
a) Mineralolje: kr 3,02 pr. liter. For mineralolje til innenriks luftfart skal det betales avgift med kr 0,93 pr. liter. For mineralolje til treforedlingsindustrien, sildemel- og fiskemelindustrien skal det betales avgift med kr 0,30 pr. liter.
b) Bensin: kr 0,86 pr. liter.
c) Naturgass: kr 0,43 pr. Sm3.
d) LPG: kr 0,65 pr. kg.
Det skal betales avgift med kr 0,05 pr. Sm3 naturgass og kr 0 pr. kg LPG for naturgass og LPG som leveres til
1. industri og bergverk og som benyttes i forbindelse med selve produksjonsprosessen,
2. bruk som gir kvotepliktige utslipp etter klimakvoteloven.
Fritaket i § 2 første ledd bokstav g kommer ikke til anvendelse for naturgass og LPG.
Departementet kan gi forskrift om hva som omfattes av avgiftsplikten og om grunnlaget for avgiften.
§ 5 skal lyde:
Det gis fritak, refusjon eller ytes tilskudd for CO2-avgift på naturgass og LPG.
a) kjemisk reduksjon eller elektrolyse, metallurgiske og mineralogiske prosesser,
b) veksthusnæringen,
c) motorvogner tilhørende diplomater mv.,
d) skip i utenriks fart,
e) fly i utenriks fart,
f) fiske og fangst i fjerne farvann,
g) fiske og fangst i nære farvann.
Det gis fritak, refusjon eller ytes tilskudd for avgift for andel biogass i naturgass og LPG.
Gjeldende § 5 blir § 6. Andre ledd skal lyde:
Departementet kan ved overtredelse av §§ 2 – 5 nekte fritak, nedsettelse eller tilskudd for kortere eller lengre tid.
Gjeldende §§ 6 og 7 blir §§ 7 og 8.
II blir oppheva.
II
Frå den tid departementet fastset gjer ein følgjande endringar i Stortingets vedtak 26. november 2009 om CO2-avgift på mineralske produkt for budsjetterminen 2010:
§ 5 første ledd ny bokstav h skal lyde:
h) gods- og passasjertransport i innenriks sjøfart.»
Dette medlem viser til bevilgningsforslag i kapittel 19 i denne innstillingen under kap. 5543 post 70.
Komiteens medlem fra Venstre viser til Venstres hovedmål om et skatte- og avgiftssystem som innebærer mer skatt på forbruk og helse- og miljøskadelig adferd og mindre skatt på arbeid og investeringer i næringsliv og arbeidsplasser. Som et ledd i en slik miljømessig omstilling av skattesystemet hvor det skal både lønne seg og arbeide, investere og eie i norske arbeidsplasser og norsk næringsliv og samtidig å legge om adferd i mer miljøvennlig retning og stimulere til et sunnere kosthold/livsstil foreslår dette medlem å øke CO2-avgiften med ca. 10 pst. på mineralske produkter og å ilegge naturgass og LPG samme sats som øvrige anvendelser.
Dette medlem fremmer derfor følgende forslag:
«Fra 1. juli 2010 gjøres det følgende endring i Stortingets vedtak 26. november 2009 om miljøavgifter på mineralske produkter mv., CO2-avgift på mineralske produkter:
§ 1 første ledd skal lyde:
Fra 1. juli 2010 skal det i henhold til lov 19. mai 1933 nr. 11 om særavgifter betales CO2-avgift til statskassen ved innførsel og innenlandsk produksjon av følgende mineralske produkter med følgende beløp:
a) Mineralolje: kr 0,68 pr. liter. For mineralolje til innenriks luftfart skal det betales avgift med kr 0,78 pr. liter. For mineralolje til treforedlingsindustrien, sildemel- og fiskemelindustrien skal det betales avgift med kr 0,40 pr. liter.
b) Bensin: kr 0,96 pr. liter.
Fra 1. juli 2010 gjøres videre følgende endringer i Stortingets vedtak 26. november 2009 om CO2-avgift på mineralske produkter:
§ 1 første ledd nye bokstaver c og d skal lyde:
a) Naturgass: kr 0,58 pr. standardkubikkmeter.
b) LPG: kr 0,75 pr. kg.
§ 5 skal lyde:
Det gis fritak, refusjon eller ytes tilskudd for CO2-avgift på gass til
a) annen bruk enn oppvarming av bygg mv.,
b) veksthusnæringen.
Gjeldende §§ 5, 6 og 7 blir ny §§ 6, 7 og 8.»
Dette medlem viser til bevilgningsforslag i kapittel 19 i denne innstillingen under kap. 5543 post 70.
Komiteens medlem fra Venstre viser til Venstres hovedmål om et skatte- og avgiftssystem som innebærer mer skatt på forbruk og helse- og miljøskadelig adferd og mindre skatt på arbeid og investeringer i næringsliv og arbeidsplasser. Som et ledd i en slik miljømessig omstilling av skattesystemet hvor det skal både lønne seg å arbeide, investere og eie i norske arbeidsplasser og norsk næringsliv og samtidig å legge om adferd i mer miljøvennlig retning og stimulere til et sunnere kosthold/livsstil, foreslår dette medlem å øke svovelavgiften med om lag 10 pst.
Dette medlem fremmer derfor følgende forslag:
«Fra 1. juli 2010 gjøres det følgende endring i Stortingets vedtak 26. november 2009 om miljøavgifter på mineralske produkter mv., Svovelavgift:
§ 1 første ledd skal lyde:
Fra 1. juli 2010 skal det i henhold til lov 19. mai 1933 nr. 11 om særavgifter betales svovelavgift til statskassen ved innførsel og innenlandsk produksjon av mineralolje som inneholder over 0,05 pst. vektandel svovel med 8,3 øre pr. liter for hver påbegynt 0,25 pst. vektandel svovel.»
Dette medlem viser til bevilgningsforslag i kapittel 19 i denne innstillingen under kap. 5543 post 71.
Departementet viser til Meld. St. 2 (2009–2010) Revidert nasjonalbudsjett 2010, avsnitt 3.4.2 om vurdering av avgifta på forbrenning av avfall. Som det går fram av vurderinga, er avgifta på forbrenning av avfall på mange vis ei presis miljøavgift. For alle miljøskadelege stoff utanom CO2, blir avgifta rekna ut på bakgrunn av direkte utslepp frå pipa. Ein kan likevel stille spørsmål ved om avgifta har stor verknad på utslepp og attvinning av material utover dei gjeldande reguleringane. Utslepp ved avfallsforbrenning blir i dag bl.a. regulert gjennom strenge krav til maksimale mengder utslepp.
Det kan og nemnast at den sjablongbestemte CO2-komponenten, som utgjer størstedelen av avgiftsbelastninga, er mindre treffsikker enn dei andre komponentane i avgifta. Dette er fordi avfall er eit lite einsarta produkt, og fordi utslepp kan variere betydelig mellom ulike former for avfall. Avfallsforbrenningsbransjen er i ein vanskeleg konkurransesituasjon, som blir forverra med at Sverige fjernar si forbrenningsavgift frå 1. oktober 2010. Etter ei samla vurdering foreslår regjeringa derfor at slutthandsamingsavgifta for avfall til forbrenning blir avvikla frå 1. oktober 2010. Det vil seinare bli lagt fram ei evaluering av miljøverknadene av fjerninga.
Som ei følgje av forslaget om å fjerne forbrenningsavgifta, foreslår departementet også å oppheve § 1 andre ledd i Stortingets vedtak om utslepp av NOx. Etter denne paragrafen skal det ved avgiftspliktig forbrenning av avfall betalast avgift etter Stortingets vedtak om slutthandsaming av avfall. Som følgje av dette må det i staden betalast avgift etter Stortingets vedtak om utslepp av NOx.
Departementet foreslår at endringane i avgifta på slutthandsaming av avfall og avgifta på utslepp av NOx tek til å gjelde frå 1. oktober 2010.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag, jf. forslag til vedtak XXIV og XXV under kap. 23 Komiteens tilråding, og viser for øvrig til merknader under kap. 5546 post 70 nedenfor.
Komiteens flertall, medlemmene fra Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet, støtter regjeringens forslag om å avvikle forbrenningsavgiften med virkning fra 1. oktober 2010 – samme dag som Sverige avvikler sin forbrenningsavgift. Flertallet viser til at regjeringen har foretatt en gjennomgang av avfallsmarkedet og forbrenningsavgiften, i tråd med det Stortinget har bedt om. Med bakgrunn i gjennomgangen som er foretatt, mener flertallet at avgiftsfjerningen vil kunne bidra til utvikling av norsk fjernvarme, og bedre konkurransesituasjonen for norske forbrenningsanlegg slik at omfanget av avfallseksporten til svenske anlegg kan bli mindre enn den ellers ville blitt.
Flertallet viser til at avgiften på mange vis er en presis miljøavgift, men at det likevel kan stilles spørsmål ved om den har betydning for utslipp og materialgjenvinning utover de gjeldende reguleringene.
Flertallet mener det er viktig at departementet følger med på om fjerningen av avgiften får betydning for utslippene fra avfallsforbrenning og på omfanget av materialgjenvinning. Flertallet viser i denne sammenheng til at det etter en tid skal framlegges en evaluering av de miljømessige konsekvensene av avviklingen.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet, Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre er glade for at regjeringen til slutt kom opposisjonspartiene i møte og fjernet avgiften på sluttbehandling av avfall. Disse medlemmer viser til Dokument 8:40 S (2009–2010) hvor en sak om avfallsbehandling etterspørres og et avgiftsfritak foreslås. Disse medlemmer mener det er synd at et avgiftsfritak ikke kom tidligere, da det allerede er inngått en del avtaler om levering av avfall til Sverige, men er glad for at det trer i kraft fra 1. oktober 2010.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet og Høyre viser til brev med svar på spørsmål vedrørende innføring av NOx-avgift på avfallssektoren, hvor Finansdepartementet svarer: «på bakgrunn av avfallsforbrenningsanleggenes energiproduksjon og kapasitet til å ta i mot avfall, antas det at de fleste anleggene vil bli omfattet av NOx-avgiften». Disse medlemmer er skeptiske til innføring av en ny avgift, men forutsetter at avfallssektoren får anledning til å komme inn under ordning med NOx-fondet, hvis dette skulle bli aktuelt.
Komiteens medlem fra Venstre viser til Venstres hovedmål om et skatte- og avgiftssystem som innebærer mer skatt på forbruk og helse- og miljøskadelig adferd og mindre skatt på arbeid og investeringer i næringsliv og arbeidsplasser. Som et ledd i en slik miljømessig omstilling av skattesystemet hvor det skal både lønne seg og arbeide, investere og eie i norske arbeidsplasser og norsk næringsliv og samtidig å legge om adferd i mer miljøvennlig retning og stimulere til et sunnere kosthold/livsstil foreslår dette medlem å øke miljøavgiftene på HFK og PFK med om lag 10 pst.
Dette medlem fremmer derfor følgende forslag:
«Fra 1. juli 2010 gjøres følgende endringer i Stortingets vedtak 26. november 2009 om avgift på hydrofluorkarboner (HFK) og perfluorkarboner (PFK):
§ 2 første ledd skal lyde:
Avgift skal betales med følgende beløp:
Produkttyper | Kjemisk formel | Avgiftssats (kr/kg) |
HFK | ||
HFK-23 | CHF3 | 2 686 |
HFK-32 | CH2F2 | 149 |
HFK-41 | CH3F | 34 |
HFK-43-10mee | C5H2F10 | 298 |
HFK-125 | C2HF5 | 643 |
HFK-134 | C2H2F4 | 230 |
HFK-134a | CH2FCF3 | 298 |
HFK-152a | C2H4F2 | 32 |
HFK-143 | C2H3 F3 | 69 |
HFK-143a | C2H3F3 | 872 |
HFK-227ea | C3HF7 | 666 |
HFK-236fa | C3H2F6 | 1 446 |
HFK-245ca | C3H3F5 | 129 |
PFK | ||
Perfluormetan | CF4 | 1 492 |
Perfluoretan | C2F6 | 2 112 |
Perfluorpropan | C3F8 | 1 607 |
Perfluorbutan | C4F10 | 1 607 |
Perfluorcyklobutan | c-C4F8 | 1 997 |
Perfluorpentan | C5F12 | 1 722 |
Perfluorheksan | C6F14 | 1 699 |
Dette medlem viser til bevilgningsforslag i kapittel 19 i denne innstillingen under kap. 5548 post 70.
Komiteens medlem fra Venstre viser til Venstres hovedmål om et skatte- og avgiftssystem som innebærer mer skatt på forbruk og helse- og miljøskadelig adferd og mindre skatt på arbeid og investeringer i næringsliv og arbeidsplasser. Som et ledd i en slik miljømessig omstilling av skattesystemet hvor det skal både lønne seg og arbeide, investere og eie i norske arbeidsplasser og norsk næringsliv og samtidig å legge om adferd i mer miljøvennlig retning og stimulere til et sunnere kosthold/livsstil foreslår dette medlem å øke NOx-avgiften med om lag 10 pst.
Dette medlem fremmer derfor følgende forslag:
«Fra 1. juli 2010 gjøres følgende endringer i Stortingets vedtak 26. november 2009 om avgift på utslipp av NOx:
§ 1 første ledd skal lyde:
Fra 1. juli 2010 skal det i henhold til lov 19. mai 1933 nr. 11 om særavgifter betales avgift til statskassen med kr 17,75 pr. kg utslipp av nitrogenoksider (NOx) ved energiproduksjon fra følgende kilder:
a) framdriftsmaskineri med samlet installert motoreffekt på mer enn 750 kW.
b) motorer, kjeler og turbiner med samlet installert innfyrt effekt på mer enn 10 MW
c) fakler på offshoreinstallasjoner og anlegg på land.»
Dette medlem viser til bevilgningsforslag i kapittel 19 i denne innstillingen under kap. 5549 post 70.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet foreslår som en del av en «grensehandelspakke» å halvere avgiften på sjokolade og sukkervarer fra 1. juli 2010.
Disse medlemmer viser til at grensehandelen er økende, noe som beviser at norsk avgiftsnivå er for høyt.
Tall fra SSB viser at i 1. kvartal 2010 var nordmenn på 1,5 millioner dagsturer til utlandet og handlet for 2,2 mrd. kroner. Sett i forhold til 1. kvartal 2009 er dette en økning på 18 pst. i antall turer og 13 pst. i handelen på disse turene.
I de fire siste kvartaler utgjorde norsk handel i forbindelse med dagsturer til utlandet 10,6 mrd. kroner. Dette er en økning på 20 pst. fra forrige firekvartalsperiode. Antall turer har i løpet av de fire siste kvartalene derimot økt med 17 pst. Dette betyr at nordmenn handler mer pr. tur enn tidligere.
De særnorske høye satsene betyr svekket konkurranseevne for norsk handelsnæring, samt at vi mister arbeidsplasser vi kunne hatt her i landet. Den nå tiltakende grensehandelen aktualiserer behovet for kutt i norske særavgifter.
Disse medlemmer viser til bevilgningsforslag i kapittel 19 i denne innstillingen under budsjettkapittel kap. 5555 post 70.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«Fra 1. juli 2010 gjøres følgende endringer i Stortingets vedtak 26. november 2009 om særavgifter til statskassen for budsjetterminen 2010 Om avgift på sjokolade- og sukkervarer mv. (kap. 5555 post 70).
§ 1 nytt andre ledd skal lyde:
Fra 1. juli 2010 skal det betales avgift til statskassen ved innførsel og innenlandsk produksjon av sjokolade- og sukkervarer mv. med kr 8,80 pr. kg av varens avgiftspliktige vekt.
Gjeldende annet ledd blir nytt tredje ledd.
Gjeldende fjerde ledd blir nytt femte ledd.»
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti viser til at nordmenn bruker ca. 1 mrd. handleposer av plast hvert år. Dette fører til økt avfall fra norske husholdninger og bare en liten andel blir resirkulert. Dette medlem mener at «forurenser betaler»-prinsippet må følges i miljøpolitikken, slik at plastposens reelle kostnad, i form av miljøskader, reflekteres i posens pris. De beste alternativene til plastposer vil derfor være gjenbruksposer og handlenett som er laget av kraftigere stoff som gjør at de kan brukes flere ganger, eller poser laget av stivelse fra matavfall eller andre miljøvennlige løsninger.
Dette medlem forutsetter at økt bruk av miljøavgifter, for eksempel på plastposer, fører til tilsvarende reduksjon av andre skatter og avgifter slik at økte miljøavgifter ikke fører til en generell økning av skatte- og avgiftsnivået her i landet.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«Om avgift på plastposer (kap. 5560 post 70)
§ 1 Fra 1. juli 2010 skal det i henhold til lov 19. mai 1933 nr. 11 om særavgifter betales avgift til statskassen ved innførsel og innenlandsk produksjon av plastbæreposer med kr 1,00 pr. pose.
Med plastbæreposer menes alle poser som helt eller delvis er fremstilt av plastmateriale og utstyrt med bærehull, hank eller lignende, dersom posene er beregnet eller egner seg til å bli anvendt som bærepose.
Departementet kan i forskrifter fastsette nærmere bestemmelser om hva som omfattes av avgiftsplikten og om grunnlaget for avgiften.
§ 2 Det gis fritak, refusjon eller ytes tilskudd for avgift på varer som
a) fra registrert virksomhets eller importørs lager
1. utføres til utlandet,
2. leveres direkte eller via tollager til proviant etter tolloven § 4-23,
3. leveres til toll- og avgiftsfritt utsalg på lufthavn etter tolloven § 4-30,
b) innføres
1. som reisegods etter tolloven § 5-1,
2. til bruk i transportmidler i ervervsmessig virksomhet etter tolloven § 5-2,
3. etter tolloven § 5-9 og er av mindre verdi.
c) etter tolloven § 5-3 fra registrert virksomhets eller importørs lager leveres til eller innføres av
1. diplomater,
2. NATO og styrker fra land som deltar i Partnerskap for fred,
3. Den nordiske investeringsbank,
d) kommer i retur til produsents eller importørs lager,
e) benyttes til ervervsmessig framstilling av varer.
Departementet kan gi forskrift om avgrensing av og vilkår for fritak.
§ 3 Oppstår det tvil om avgiftsplikten avgjøres spørsmålet av departementet.
§ 4 Departementet kan frita for eller sette ned avgiften når det oppstår enkelttilfeller eller situasjoner som ikke var overveid da avgiftsvedtaket ble truffet og når avgiften i det spesielle enkelttilfellet får en utilsiktet virkning.»
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet og Høyre viser til at frem til 1. januar 2007 var produkt laget av råsaft, saftkonsentrat, juice, nektar og saft av frukt og bær samt konsentrat av disse, unntatt produktavgift. Bakgrunnen for det var blant annet at produkt laget av ekte råvarer som frukt og bær er mer helsebringende enn produkt laget av kunstig farge og aroma, samt av landbrukspolitiske hensyn.
Disse medlemmer viser videre til at regjeringen i statsbudsjettet for 2007 endret virkeområdet for produktavgift til å gjelde alle produkter med tilsatt sukker eller annet søtstoff, med unntak av enkelte melkeprodukt. Formålet med endringen var å redusere forbruket av sukkerholdig/søtet drikke, og vi antok brus spesielt. Disse medlemmer konstaterer at i 2-årsperioden fra avgiftsomleggingen har salget av brus økt i dagligvaremarkedet, mens ekte saft har tilbakegang. Avgiftsomleggingen rammer ekte saft, og hadde ingen tydelig virkning på brus. Disse medlemmer antar at en slik forbruksutvikling i retning av kunstig fremstilt drikke, ikke er regjeringens målsetting med avgiftsomleggingen, all den tid regjeringen ønsker å stimulere norsk landbruk.
Disse medlemmer tror denne utviklingen kommer som et resultat av at man utelukkende fokuserer på sukker og søtstoff, og ikke på det øvrige innholdet i produktet. Frukt og bær inneholder vitaminer, mineraler, fiber og antioksidanter som kroppen trenger. Disse medlemmer mener derfor at produkter laget av frukt og bær tilsatt sukker eller annet søtstoff bør plasseres i egen gruppe med halvert produktavgift, kr 1,38. Dette vil etter disse medlemmers vurdering trolig gi ønsket effekt både ernæringsmessig og vil styrke norsk landbruk.
Disse medlemmer viser til bevilgningsforslag i denne innstilling, kapittel 19, og fremmer samtidig følgende forslag:
«Fra 1. juli 2010 gjøres følgende endringer i Stortingets vedtak 26. november 2009 om avgift på alkoholfrie drikkevarer mv. for budsjetterminen 2010:
§ 1 skal lyde:
Fra 1. juli 2010 skal det i henhold til lov 19. mai 1933 nr. 11 om særavgifter betales avgift til statskassen ved innførsel og innenlandsk produksjon av følgende varer med følgende beløp pr. liter:
a) alkoholfrie drikkevarer som er tilsatt sukker eller kunstig søtstoff: kr 2,76,
b) saft laget av frukt og bær som er tilsatt sukker eller kunstig søtstoff: kr 1,38,
c) sirup som er tilsatt sukker eller kunstig søtstoff som nyttes til ervervsmessig framstilling av alkoholfrie drikkevarer i dispensere, fontener o.l.: kr 16,83.
Med alkoholfrie drikkevarer likestilles drikk med alkoholstyrke til og med 0,7 volumprosent alkohol.
Avgiftsplikten omfatter ikke varer i pulverform.
Departementet kan gi forskrift om hva som omfattes av avgiftsplikten og om grunnlaget for avgiften.»
Av næringsinntekt skal det normalt svarast 11 pst. trygdeavgift, mens satsen er 7,8 pst. for lønnsinntekt. Næringsdrivande i primærnæringane betaler også 7,8 pst. trygdeavgift. I fiskerinæringa blir mellomlegget opp til 11 pst. dekt av ei særskilt produktavgift. Det skal svarast produktavgifta av all fangst frå norskregistrerte fartøy. Produktavgifta skal, forutan å dekkje mellomlegget i trygdeavgifta, òg dekkje kollektiv medlemspremie til yrkesskadetrygd, kollektiv forsikring for tilleggssjukepengar for manntalsførte fiskarar og utgifter i samband med stønad til arbeidsledige i næringa. I statsbudsjettet for 2010 blei det vedteke å setje produktavgifta til 2,9 pst. for 2010. I brev 30. april 2010 tilrår Fiskeri- og kystdepartementet at satsen blir oppjustert med 0,2 prosentpoeng til 3,1 pst. frå og med 1. juli 2010. I brevet frå Fiskeri- og kystdepartementet heiter det mellom anna:
«Fiskeri- og kystdepartementet har innhentet ny mengde- og prisprognose for 2010, oppdaterte opplysninger om innbetalt produktavgift, kostnader knyttet til utbetalt syketrygd og arbeidsledighetstrygd for fiskere.
Den reviderte prognosen for 2010 tilsier at det er grunnlag for å endre avgiftssatsen for produktavgiften for andre halvår 2010 i forhold til tidligere prognoser. (…)
De nye beregningene på grunnlag av revidert prognose over førstehåndsverdi og utgiftssiden viser at riktig sats på produktavgiften vil være 3,0 pst. (avrundet fra 2,97) for hele 2010, noe som ville gitt en avgift på 3,1 pst. for andre halvår. Dette er en økning på 0,2 prosentpoeng i forhold til opprinnelig sats.»
Fiskeri- og kystdepartementet gjer merksam på at ein vanlegvis ikkje har endra satsen midt i året dersom avviket frå den gjeldande satsen har vore mindre enn 0,5 prosentpoeng. Når ein i år likevel går inn for ei slik endring, heng det saman med at det over fleire år har vore ubalanse mellom inn- og utbetalingar i ordninga, slik at tidligare overskott er brukt opp.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag, jf. forslag til vedtak XXVI under kapittel 23 Komiteens tilråding, og viser for øvrig til merknader under kap. 5575 post 74 nedenfor.
Komiteens medlemmer fra Høyre viser til forslag fremmet i Innst. 351 L (2009–2010) om trygdeavgift for AFP-pensjonister.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«Fra 1. juli 2010 gjøres følgende endringer i Stortingets vedtak 26. november 2009 om fastsetting av avgifter mv. til folketrygden for 2010:
§ 6 skal lyde:
§ 6. Trygdeavgift av pensjon mv.
Av pensjon i og utenfor arbeidsforhold unntatt avtalefestet pensjon mottatt før skattyter fyller 67 år, føderåd, livrente som ledd i pensjonsordning i arbeidsforhold, engangsutbetaling fra pensjonsordning etter innskuddspensjonsloven, engangsutbetaling fra individuell pensjonsavtale som er i samsvar med regler gitt av departementet, engangsutbetaling fra pensjonsavtale etter lov om individuell pensjonsordning og personinntekt for skattyter under 17 år og over 69 år, som nevnt i folketrygdloven § 23-3 annet ledd nr. 1, beregnes trygdeavgift med 3 pst.
Av avtalefestet pensjon mottatt før skattyter fyller 67 år, som nevnt i folketrygdloven § 23-3 annet ledd nr. 4, beregnes trygdeavgift med 5,4 pst.»
Disse medlemmer viser til bevilgningsforslag under kap. 5700 post 71 nedenfor.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet ønsker å vurdere bedrede rammebetingelser for selvstendig næringsdrivende, og viser til Dokument nr. 8:74 (2008–2009), Innst. S. nr. 279 (2008–2009) om bedre regler for næringsdrivende og gründere som driver enkeltpersonforetak. Disse medlemmer betrakter revidert nasjonalbudsjett som en revisjon som skal justere for nye forhold som har oppstått siden budsjettet for 2010 ble vedtatt. Disse medlemmer tar ikke omkamper nå, men viser til sitt alternative budsjett for 2010, og vil gjøre nye vurderinger rundt temaet i forbindelse med behandlingen av statsbudsjettet for 2011 i tråd med partiets politikk.
Komiteens medlem fra Venstre vil ha et skattesystem hvor det skal både lønne seg å arbeide, investere og eie i norske arbeidsplasser og norsk næringsliv og samtidig å legge om adferd i mer miljøvennlig retning. Dette medlem foreslår derfor å senke trygdeavgiften for selvstendig næringsdrivende til 10,7 pst. slik det var før regjeringen økte denne for å (over)finansiere bedre sosiale rettigheter for den samme gruppen.
Dette medlem fremmer derfor følgende forslag:
«Fra 1. juli 2010 gjøres det følgende endring i Stortingets vedtak 26. november 2009 om trygdeavgift:
§ 8 første ledd skal lyde:
Av næringsinntekt og annen personinntekt som nevnt i folketrygdloven § 23-3 annet ledd nr. 3, beregnes trygdeavgift med 10,7 pst.»
Dette medlem viser til bevilgningsforslag i kapittel 19 i denne innstillingen under kap. 5700 post 71.
Komiteens medlemmer fra Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre viser til de store utfordringer konkurranseutsatt næringsliv har og prognoser om økt arbeidsledighet, redusert oppdragsmengde og lavere lønnsomhet. Disse medlemmer er opptatt av å legge forholdene til rette for at bedrifter ikke velger bort inntak av nye lærlinger i denne situasjonen. Det er viktig å sikre trygghet for praktiske yrker og at fremtidige elever har tillit til at de får lærlingeplass når de trenger det. Det er også slik at manglende lærlingeplasser medfører økte kostnader for fylkeskommunene som da må opprette ordinær undervisning som kompensasjon. Disse medlemmer vil også understreke viktigheten av at det offentlige øker antall lærlinger.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet foreslår kutt i arbeidsgiveravgiften for seniorer og lærlinger. Dette for at det skal være gunstigere for bedriftene å holde på viktig arbeidskraft som seniorer og lærlinger. I tidligere nedgangstider har disse medlemmer sett at det spesielt har gått hardt utover nevnte grupper. Disse medlemmer foreslår at arbeidsgiveravgiften for seniorer reduseres med 4 pst. for arbeidstakere over 62 år og at arbeidsgiveravgiften for lærlinger fjernes fra 1. juli 2009.
Disse medlemmer viser til bevilgningsforslag i kapittel 19 i denne innstillingen under budsjettkapittel kap. 5700 post 72.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«Fra 1. juli 2010 gjøres følgende endringer i Stortingets vedtak 26. november 2009 om særavgifter til statskassen for budsjetterminen 2010 Avgifter mv. til folketrygden for 2010 (kap. 5700 post 72):
§ 2 nytt andre og tredje ledd skal lyde:
Fra 1. juli 2010 reduseres arbeidsgiveravgiften med 2 prosentpoeng for arbeidstakere som fyller 62 år eller mer i 2010.
For lærlinger er satsen 0 pst. fra 1. juli 2010.»
Komiteens medlemmer fra Høyre og Kristelig Folkeparti foreslår at arbeidsgiveravgiften halveres for nye lærlinger med virkning fra 1. juli 2010.
Disse medlemmer viser til bevilgningsforslag i denne innstilling kapittel 19 under budsjettkapittel 5700 post 72 og lovendringsforslag fremmet i Innst. 351 L (2009–2010), og fremmer følgende forslag:
«Fra 1. juli 2010 gjøres følgende endring i Stortingets vedtak 26. november 2009 om arbeidsgiveravgift:
Ny § 4 skal lyde:
§ 4 Særregler om lærlinger
For lønn og annen godtgjørelse for arbeid og oppdrag i og utenfor tjenesteforhold som arbeidsgiver plikter å innberette for arbeidstakere som er lærlinger og ansatt etter 1. juli 2010 skal det beregnes halv arbeidsgiveravgift.
Opprinnelig § 4 blir § 5 etc.»
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti ønsker å gi frivillige organisasjoner bedre rammevilkår, og foreslår å øke grensene for frivillige organisasjoners plikt til å betale arbeidsgiveravgift for lønnsutbetalinger opp til 50 000 kroner pr. ansatt og totale lønnsutgifter opp til 500 000 kroner. Dette medlem viser til forslag i Innst. 351 L (2009–2010).
Komiteens medlem fra Venstre vil ha et skattesystem hvor det skal både lønne seg å arbeide, investere og eie i norske arbeidsplasser og norsk næringsliv og samtidig å legge om adferd i mer miljøvennlig retning. Dette medlem foreslår derfor å fjerne arbeidsgiveravgiften for nye lærlinger fra 1. juli 2010. Dette vil etter dette medlems syn være et mer treffende tiltak enn å videreføre den midlertidige økning av lærlingtilskuddet som ble vedtatt ifbm «krisepakken» våren 2009. Dette vil også være et ekstra stimuli til å ansette flere ny lærlinger på et tidspunkt hvor det er mange som etterspør en slik plass etter endt utdanning fra videregående skole.
Dette medlem fremmer derfor følgende forslag:
«Fra 1. juli 2010 gjøres følgende endringer i Stortingets vedtak 26. november 2009 om arbeidsgiveravgift:
Ny § 4 skal lyde:
§ 4 Særregler om lærlinger
For lønn og annen godtgjørelse for arbeid og oppdrag i og utenfor tjenesteforhold som arbeidsgiver plikter å innberette for arbeidstakere som er lærlinger og ansatt etter 1. juli 2010 skal det ikke beregnes arbeidsgiveravgift i noen soner.
Opprinnelig § 4 blir § 5 etc.»
Dette medlem viser til bevilgningsforslag i kapittel 19 i denne innstillingen under kap. 5700 post 72.
Det ble i 2009 opprettet en stilling som spesialutsending for energisaker ved ambassaden i Abu Dhabi. Utgiftene knyttet til stillingen ble i 2009 dekket gjennom en reduksjon i bevilgningen under Olje- og energidepartementet tilsvarende bevilgningsøkningen under Utenriksdepartementet. Stillingen er avviklet fra 31. mars 2010. På denne bakgrunn foreslås det å redusere bevilgningen til formålet over Utenriksdepartementets budsjett, og at Olje- og energidepartementets budsjett økes tilsvarende.
Bevilgningen på post 1 foreslås redusert med 1,910 mill. kroner. Det vises også til omtale under kap. 1800 Olje- og energidepartementet, post 1 Driftsutgifter.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Driftsutgiftene knyttet til statsministerboligen har hittil vært dekket over kap. 21 Statsrådet. Regjeringen tar sikte på at Utenriksdepartementet overtar budsjettansvaret fra 1. juli 2010. På kap. 21 Statsrådet, post 1 Driftsutgifter, foreslås bevilgningen derfor nedsatt med 7,625 mill. kroner, tilsvarende halvårsvirkningen av ansvarsoverføringen. Bevilgningen på kap. 103 regjeringens fellesbevilgning for representasjon, post 1 Driftsutgifter under Utenriksdepartementet foreslås økt med samme beløp.
Bevilgningen på posten foreslås økt med 7,625 mill. kroner
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningene til utbetaling av norske bidrag under EØS-finansieringsordningene for perioden 2004–2009 foreslås redusert med til sammen 475 mill. kroner.
For EØS-finansieringsordningen under post 72 anslås bevilgningsbehovet i 2010 å bli redusert med 277 mill. kroner. Reduksjonen har bakgrunn i lavere anslag for utbetalinger i 2010, samt lavere eurokurs enn det som lå til grunn for saldert budsjett 2010. For den norske finansieringsordningen under post 73 anslås bevilgningsbehovet i 2010 å bli redusert med 198 mill. kroner. Reduksjonen skyldes lavere eurokurs enn det som lå til grunn for saldert budsjett 2010.
Det foreslås å redusere bevilgningen under post 72 med 277 mill. kroner, til 1 338 mill. kroner.
Det foreslås å redusere bevilgningen under post 73 med 198 mill. kroner, til 1 262 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
I forbindelse med EØS-utvidelsene i 2004 og 2007 med 12 nye medlemsland i Sentral-Europa ble det opprettet finansieringsordninger med formål å bidra til sosial og økonomisk utjevning i et utvidet Europa, samt Hellas, Portugal og Spania. Avtaleperioden for finansieringsordningene utløp 30. april 2009. Det vil imidlertid påløpe prosjektkostnader til og med 2012.
Forhandlingene om en ny EØS-finansieringsordning og en ny norsk finansieringsordning for perioden 1. mai 2009 til 30. april 2014 ble formelt avsluttet 18. desember 2009 ved at partenes forhandlingsledere paraferte utkastene til avtaletekster. Avtalene forventes undertegnet i løpet av første halvår 2010. For ikke å forsinke ikrafttredelsen fra norsk side, tar regjeringen våren 2010 sikte på å legge fram en egen proposisjon for Stortinget om tilslutning til avtalen.
Avtalen om EØS-finansieringsordningene for perioden 2009–2014 innebærer at EØS/EFTA-statene forplikter seg til å bidra med 988,5 mill. euro, tilsvarende om lag 7,9 mrd. kroner til de 12 nye medlemslandene i Sentral-Europa, samt Hellas, Portugal og Spania, i femårsperioden 1. mai 2009 til 30. april 2014. I samsvar med den avtalte fordelingsnøkkelen mellom EØS/EFTA-statene, basert på statenes BNP pr. capita, vil den norske andelen være om lag 939,1 mill. euro, tilsvarende om lag 7,5 mrd. kroner. Dette tilsvarer om lag 95 pst. av de samlede bidragene fra EØS/EFTA-statene. I tillegg innebærer avtalen at Norge forplikter seg til å bidra med ytterligere 800 mill. euro, eller om lag 6,4 mrd. kroner til de 12 nye medlemslandene i Sentral-Europa i det samme tidsrommet, i en egen norsk finansieringsordning. Samlet innebærer avtalen om EØS-finansieringsordningene for perioden 2009–2014 at Norge skal bidra med 1 739,1 mill. euro, tilsvarende om lag 13,9 mrd. kroner.
Det forventes at det i 2010 vil påløpe utgifter på til sammen 27,9 mill. kroner til administrasjon av EØS-finansieringsordningene for perioden 2009–2014. Av det samlede beløpet er 14,9 mill. kroner knyttet til EØS-finansieringsordningen og 13 mill. kroner til den norske finansieringsordningen. Administrasjon av ordningene omfatter tilrettelegging og etablering av regelverk, samt forhandling av rammeavtaler med mottakerlandene. Det kan også være aktuelt å foreta utbetalinger i form av støtte til teknisk assistanse i mottakerlandene.
Det foreslås bevilget 14,9 mill. kroner til administrasjon av EØS-finansieringsordningen 2009–2014 under kap.116 ny post 75. Det foreslås at posten påføres stikkordet «kan overføres».
Det foreslås bevilget 13 mill. kroner til administrasjon av Den norske finansieringsordningen 2009–2014 under kap.116 ny post 76. Det foreslås at posten påføres stikkordet «kan overføres».
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Ansvaret for forvaltningen av støtteordningen under kap. 160 Sivilt samfunn og demokratiutvikling, post 72 Demokratistøtte/partier er overført til Norad. Bevilgningen under kap. 141 post 1 foreslås økt med 1 mill. kroner til dekning av Norads utgifter til administrasjon av ordningen. Bevilgningen under kap. 160 post 72 Demokratistøtte/partier foreslås samtidig redusert med tilsvarende beløp.
Bevilgningen på post 1 foreslås økt med 1 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Høyre ønsker en helhetlig norsk utviklingspolitikk hvor bistand kun skal utgjøre en del. Disse medlemmer mener at et fortsatt høyt bistandsnivå fra de rike landene er nødvendig for å kunne nå FNs tusenårsmål, men innenfor tradisjonell bistand ønsker Høyre et klarere tematisk og geografisk fokus og strengere krav til mottakerlandene når det kommer til utvikling innen demokrati, rettsstatsprinsipper og styresett. Særlig vil vi sette strenge krav til land som mottar norsk budsjettstøtte. Høyre vil konsentrere norsk bistand til Afrika, og noen særlig viktige temaområder som helse og utdanning. Vi reduserer derfor norsk bilateral støtte til Latin-Amerika og Asia, med unntak av Afghanistan.
Disse medlemmer foreslår å redusere bevilgningen med 130 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
151 | Bistand til Asia | ||
78 | Regionbevilgning for Asia, kan overføres, nedsettes med | 130 000 000 | |
fra kr 418 600 000 til kr 288 600 000» |
Komiteens medlemmer fra Høyre viser til merknad under kap. 151 post 78, og foreslår å redusere bevilgningen med 55 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
153 | Bistand til Latin-Amerika | ||
78 | Regionbevilgning for Latin-Amerika, kan overføres, nedsettes med | 55 000 000 | |
fra kr 220 500 000 til kr 165 500 000» |
Det vises til omtale under kap. 141 Direktoratet for utviklingssamarbeid (Norad), post 1 Driftsutgifter. Bevilgningen på kap. 160 post 72 foreslås redusert med 1 mill. kroner.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Høyre, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Høyre viser til at bevilgningen til demokratiarbeid gjennom partiene, over kap. 160 post 72, i år vil skje parallelt med en omfattende endring av den tidligere ordningen, og at en ny ordning neppe vil fungere optimalt allerede første år.
Disse medlemmer foreslår å redusere bevilgningen med 3 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en reduksjon på 4 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
160 | Sivilt samfunn og demokratiutvikling | ||
72 | Demokratistøtte/partier, kan overføres, nedsettes med | 4 000 000 | |
fra kr 8 000 000 til kr 4 000 000» |
Komiteens medlemmer fra Høyre viser til sitt forslag til Høyres alternative budsjett for 2010, og viderefører i dette budsjettforslaget sine prioriteringer derfra. Disse medlemmer anser at deler av norsk bistandsinnsats er lite målrettet og ikke på en optimal måte bidrar til varig å skape utvikling og redusere fattigdom, og velger derfor å nedprioritere enkelte slike innsatsområder.
Disse medlemmer foreslår å redusere bevilgningen med 20 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
160 | Sivilt samfunn og demokratiutvikling | ||
73 | Kultur, kan overføres, nedsettes med | 20 000 000 | |
fra kr 106 000 000 til kr 86 000 000» |
Komiteens medlemmer fra Høyre viser til merknad under kap. 160 post 73. Disse medlemmer foreslår å redusere bevilgningen med 20 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett. Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
160 | Sivilt samfunn og demokratiutvikling | ||
75 | Internasjonale organisasjoner og nettverk, kan overføres, nedsettes med | 20 000 000 | |
fra kr 172 500 000 til kr 152 500 000» |
Komiteens medlemmer fra Høyre viser til merknad under kap. 160 post 73.
Disse medlemmer foreslår å redusere bevilgningen med 5 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett. Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
160 | Sivilt samfunn og demokratiutvikling | ||
77 | Utvekslingsordninger gjennom Fredskorpset, kan overføres, nedsettes med | 5 000 000 | |
fra kr 135 000 000 til kr 130 000 000» |
Det foreslås at bevilgningen på posten økes med 44 mill. kroner, til økt støtte til blant annet finansiering av tiltak for ren energi i utviklingsland. Utbygging av ren energi, som vann-, sol- og vindkraft, er mulige klimatiltak som samtidig kan bidra til utvikling. Et eksempel på denne type tiltak er partnerskapet med Scatec Solar AS. Partnerskapet ble etablert i 2009 for å utvikle finansieringsmodeller for å gjøre investeringer i solenergi-basert landsbyelektrifisering attraktive for private aktører. Bevilgningsforslaget inngår i en styrket satsing på klima og ren energi, og må ses i sammenheng med foreslått økning av bevilgningene til Norfund under kap. 161 postene 75 og 95, som er omtalt nedenfor.
Bevilgningen på post 70 foreslås økt med 44 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet og Venstre viser til konklusjonene i NOU 2008:14 Samstemt for Utvikling fra det regjeringsoppnevnte Utviklingsutvalget, hvor det var bred enighet blant partiene om i løpet av en femårsperiode å bygge opp et fond for investeringer i fremvoksende markeder i utviklingsland. Disse medlemmer viser til Innst. S. nr. 269 (2008–2009) Innstilling fra Utenrikskomiteen om klima, konflikt og kapital. Norsk utviklingspolitikk i et endret handlingsrom, hvor Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre ber regjeringen utrede og legge frem forslag om opprettelsen av et investeringsfond for investeringer i u-land. Disse medlemmer merker seg at opprettelsen av et slikt fond også er omtalt i Meld. St. 1 (2009–2010) nasjonalbudsjettet for 2010 og i Meld. St. 10 (2009–2010) Forvaltningen av Statens pensjonsfond i 2009, og mener de politiske signalene og viljen til å etablere et investeringsfond for de fattigste landene klart er tilstede blant de politiske partiene. Disse medlemmer ber derfor regjeringen om å intensivere arbeidet på området og holde Stortinget løpende orientert om den videre utviklingen i saken.
Det foreslås at kapitalen i Norfund økes med til sammen 44 mill. kroner. Den foreslåtte kapitaløkningen vil muliggjøre mer omfattende samarbeid med privat næringsliv om investeringer i ren energi. Ved å benytte bistandsmidler til risikoavlastning, vil det være mulig også å utløse bidrag fra private aktører.
Bevilgningsforslaget inngår i en styrket satsing på klima og ren energi, og må ses i sammenheng med den foreslåtte økningen av bevilgningen under kap. 161, post 70 Næringsutvikling, som er omtalt ovenfor.
25 pst. av kapitaltilførselen til Norfund avsettes til tap på post 75 NORFUND - tapsavsetting.
Bevilgningen på post 75 foreslås økt med 11 mill. kroner.
Bevilgningen på post 95 foreslås økt med 33 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Det foreslås at bevilgningen økes blant annet for å dekke utgifter til gjenoppbygging i Haiti etter jordskjelvet tidligere i år. På det internasjonale givermøtet 31. mars 2010 ble det annonsert at Norge tar sikte på å bidra med 600 mill. kroner i bistand til Haiti de neste fire årene.
Tiltak for gjenoppbygging etter naturkatastrofer ligger innenfor målområdet for bevilgningen på posten, og deler av det samlede norske bidraget til gjenoppbygging i Haiti dekkes over bevilgningen. Det norske bidraget til gjenoppbygging i Haiti vil i hovedsak konsentreres om miljøtiltak, skogplanting, landbruk og energi, slik at sårbarheten for humanitære katastrofer reduseres. Støtten vil i hovedsak kanaliseres gjennom et flergiverfond i regi av Verdensbanken, samt gjennom frivillige organisasjoner, sivilsamfunnsorganisasjoner i Haiti og FN.
Bevilgningen på posten foreslås økt med 50 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Den omfattende humanitære innsatsen etter jordskjelvet i Haiti har lagt beslag på store deler av midlene som er avsatt til naturkatastrofer på bistandsbudsjettet i 2010. Det avsettes normalt en reserve fra bevilgningen på posten til uforutsette kriser gjennom året. På grunn av krisen i Haiti er denne reserven brukt opp. Erfaringsmessig vil det inntreffe nye naturkatastrofer både på Afrikas Horn, i Asia og i Latin-Amerika i løpet av året. Det foreslås derfor å øke bevilgningen på posten. Den foreslåtte bevilgningsøkningen vil også kunne nyttes til økt satsing på forebygging av humanitære kriser og tilpasning til klimaendringer foran klimamøtet i Mexico høsten 2010.
Bevilgningen på posten foreslås økt med 40 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet viser til regjeringens foreslåtte økninger under kapitlet, hovedsakelig som følge av jordskjelvkatastrofen i Haiti, og vil understreke viktigheten av investeringer og handel som avgjørende forutsetninger for økonomisk vekst, fattigdomsreduksjon og større motstandsdyktighet mot katastrofer.
Disse medlemmer viser i så måte til Fremskrittspartiets fraksjonsmerknader i Innst. S. nr. 173 (2007–2008) fra utenrikskomiteen om norsk politikk for forebygging av humanitære katastrofer.
Disse medlemmer mener Linda Polman i boken «Krisekaravanen» retter søkelyset mot sentrale problemstillinger i nød- og bistandsarbeidet i konfliktområder, hvor det internasjonale samfunnets bidrag ofte risikerer å bli en del av de stridende parters krigsstrategi. I slike situasjoner risikerer nødhjelpsorganisasjonene og den internasjonale bistanden å bli delaktige i å opprettholde lidelsene for befolkningen. Det er disse medlemmers mening avgjørende at alle involverte aktører er kjent med disse problemstillingene og de avveininger de fordrer.
Disse medlemmer er kjent med uttalelsene fra en gruppe professorer ved Statsuniversitetet i Haiti som fraråder at FN får en sentral del i gjenoppbyggingsarbeidet i landet som følge av at organisasjonen er preget av treghet, korrupsjon og inkompetanse. Disse medlemmer vil i så måte også fremheve at tilsvarende kritikk av FNs manglende resultater i Haiti blant annet er fremsatt av den danske Haiti-eksperten Gerard Lehmann.
Disse medlemmer er videre kjent med kritikken av en rekke FN-organisasjoner, slik denne blant annet fremkommer i Norads evalueringsrapport for 2009, om at mange av disse organisasjonene er preget av ineffektivitet, tungrodd byråkrati og manglende samsvar mellom bevilgede midler og oppnådde resultater. Disse medlemmer forutsetter at midlene som bevilges gjennom kapitlet kanaliseres gjennom de organisasjoner som i størst mulig i grad er i stand til å levere de varer og tjenester som kreves til best mulig pris.
Bevilgningen foreslås økt for å kunne dekke økt behov for humanitær bistand. Den omfattende humanitære innsatsen etter jordskjelvet i Haiti har lagt beslag på store ressurser også over denne posten, og det gjenstår liten fleksibilitet til å møte akutte kriser gjennom året.
Bevilgningen på posten foreslås økt med 102 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen foreslås økt for blant annet å gi rom for støtte til organisasjonene International Institute for Democracy Assistance (IDEA) og Extractive Industries Transparency Initiative (EITI). EITI arbeider for åpenhet om inntektsstrømmene fra utvinningsindustrien i utviklingsland. Bidrag til IDEA og EITI har tidligere vært dekket over andre bevilgninger. Den foreslåtte økningen vil også gi rom for styrking av innsatsen på sentrale innsatsområder for Norge, herunder menneskerettigheter, ytringsfrihet og sikkerhet for journalister, barns rettigheter og tiltak mot tortur.
Bevilgningen på posten foreslås økt med 20 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen foreslås økt med 5 mill. kroner for å styrke arbeidet med inntektsgenerering og skatteadministrasjon i utviklingsland, både i det bilaterale utviklingssamarbeidet med utvalgte land og gjennom multilaterale organisasjoner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen foreslås økt med 10 mill. kroner til dekning av utgifter under Oslo Climate Forest Conference. Konferansen skal avholdes 27. mai 2010, og er relatert til klima- og skogsatsingen som bevilges over kap. 166 post 73 Klima- og skogsatsingen, jf. omtale nedenfor.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen foreslås redusert med 10 mill. kroner til dekning av tilsvarende utgiftsøkning under kap. 166 post 1, jf. omtale ovenfor.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
I henhold til retningslinjene til OECDs Development Assistance Committee (DAC) kan enkelte flyktningtiltak i Norge klassifiseres som offisiell utviklingshjelp (ODA). Dette gjelder deler av utgiftene til tiltak som bevilges over budsjettene til Justisdepartementet, Kunnskapsdepartementet og Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet. Disse utgiftene refunderes over Utenriksdepartementets kap. 167 post 21, og motsvares av tilsvarende inntektsbevilgninger under ovennevnte departementer.
Utgiftene til flyktningtiltak i Norge som er godkjent som offisiell bistand (ODA) reduseres samlet med 654,4 mill. kroner. Under Justisdepartementet reduseres utgiftene med netto 397,2 mill. kroner, jf. omtale under kap. 3490 Utlendingsdirektoratet. Under Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet reduseres utgiftene med netto 191,7 mill. kroner, jf. omtale under kap. 3821 Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere, kap. 3822 Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere, kap. 3854 Tiltak i barne- og ungdomsvernet og kap. 3856 Barnevernets omsorgssenter for enslige, mindreårige asylsøkere. Under Kunnskapsdepartementet reduseres utgiftene med 65,6 mill. kroner, jf. omtale under kap. 3225 Tiltak i grunnopplæringen.
Det foreslås også en nedjustering av bevilgningen over kap. 167 post 21 på 1 mill. kroner, grunnet avvik mellom utgifts- og inntektsbevilgningene i saldert budsjett 2010.
Bevilgningen på posten foreslås redusert med 655,431 mill. kroner.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Høyre, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Høyre viser til merknad under kap. 490 post 21.
Disse medlemmer foreslår å redusere bevilgningen med 126,7 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en reduksjon på 782,131 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
167 | Flyktningtiltak i Norge, godkjent som utviklingshjelp (ODA) | ||
21 | Spesielle driftsutgifter, nedsettes med | 782 131 000 | |
fra kr 2 879 969 000 til kr 2 097 838 000» |
Satsingen på barne- og mødrehelse ble igangsatt i 2007 med tidsplan frem til 2015. Satsingen omfatter blant annet bilateralt samarbeid med Tanzania, Nigeria, India og Pakistan. Bevilgningen til formålene var i 2007 på 300 mill. kroner. Fra 2008 har bevilgningen vært 500 mill. kroner årlig.
Høynivågruppen for innovativ finansiering av helsesystemer, der statsminister Stoltenberg deltok, la fram sine anbefalinger under FNs generalforsamling i september 2009. Som ledd i oppfølgingen av anbefalingene fra gruppen legges det blant annet opp til å yte bidrag til en global, samordnet innsats for styrking av helsesystemer i utviklingsland i regi av Den globale vaksinealliansen, Det globale fondet for bekjempelse av aids, tuberkulose og malaria, Verdensbanken og Verdens helseorganisasjon (WHO). Formålet med den globale, samordnede innsatsen er å bidra til økt framgang på FNs helserelaterte tusenårsmål, spesielt målet om redusert mødredødelighet.
Finansieringen baseres på tilsvarende modell som for International Finance Facility for Immunisation (IFFIm) som Norge har gitt bidrag til i perioden 2006–2010. Avtalen om IFFIm utløper i 2010. Inntil videre benevnes derfor den globale, samordnede innsatsen for styrking av helsesystemer i utviklingsland IFFIm II.
Det norske bidraget til IFFIm II foreslås formalisert i en avtale for perioden 2010–2020 som forvaltes av Verdensbanken. Avtalegrunnlaget er under utforming og forventes ferdig i 2010. Det foreslås at Norge undertegner avtalen, og dermed forplikter seg til å yte bidrag til IFFIm II på inntil 1,5 mrd. kroner i perioden 2010–2020. Tilslutning til avtalen forutsetter Stortingets godkjennelse, jf. forslag til romertallsvedtak.
Utenriksdepartementet legger opp til å utbetale bidrag til IFFIm II på inntil 150 mill. kroner i 2010, innenfor gjeldende bevilgning på kap. 169 post 70. Stortingets vedtak av 8. november 1984 innebærer at tilskudd skal utbetales så nær opp til oppgjørstidspunktene som mulig. Etter Utenriksdepartementets vurdering er det behov for Stortingets samtykke til å fravike nevnte stortingsvedtak slik at det kan inngås avtale med mottaker som åpner for å utbetale tilskudd før det er behov for å dekke de aktuelle utgiftene, og å bruke tilskudd som sikkerhet for lån, jf. forslag til romertallsvedtak.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag, jf. forslag til vedtak VII under kapittel 23 Komiteens tilråding.
Komiteens medlemmer fra Høyre viser til merknad under kap. 160 post 73.
Disse medlemmer foreslår å redusere bevilgningen med 72 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
170 | FN-organisasjoner mv. | ||
76 | Tilleggsmidler via FN- systemet mv., kan overføres, nedsettes med | 72 000 000 | |
fra kr 1 449 200 000 til kr 1 377 200 000» |
Det er behov for økte bevilgninger til gjenoppbygging i Haiti etter jordskjelvet tidligere i år, jf. også omtale ovenfor under kap. 162 Overgangsbistand (gap), post 70 Overgangsbistand (gap).
Det foreslås at bevilgningen på kap. 171 post 72 økes med 100,4 mill. kroner. Bevilgningsøkningen skal nyttes til å yte norsk bidrag til flergiverfond for gjenoppbygging av Haiti, som administreres av Verdensbanken. For øvrig vil bevilgningsøkningen bli nyttet til satsing innen utdanning og til å styrke finansinstitusjonenes arbeid med klima og ren/fornybar energi.
Bevilgningen på posten foreslås økt med 100,431 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Utenriksdepartementet har i 2010 fullmakt til å forplikte Norge til toårige budsjettvedtak i visse internasjonale organisasjoner, jf. Stortingets vedtak nr. 9 for Utenriksdepartementet under IV. Andre vedtak i saldert budsjett 2010. Det foreslås at Utenriksdepartementet gis fullmakt til å forplikte Norge til toårige budsjettvedtak også i ILO, jf. forslag til romertallsvedtak.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Fremskrittspartiet, Høyre og Venstre, slutter seg til regjeringens forslag, jf. forslag til vedtak X under kapittel 23 Komiteens tilråding.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet, Høyre og Venstre går imot regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet viser til Fremskrittspartiets generelle merknader i forbindelse med Innst. 7 S (2009–2010) Innstilling fra utenriks- og forsvarskomiteen om bevilgninger på statsbudsjettet for 2010 vedkommende Utenriksdepartementet mv. (rammeområde 4) og til Fremskrittspartiets alternative statsbudsjett for 2010. Disse medlemmer legger til grunn at politiske omkamper i hovedsak hører inn under den ordinære behandlingen av statsbudsjettet hver høst. Disse medlemmer vil komme tilbake til ytterligere politiske prioriteringer i forbindelse med behandlingen av statsbudsjettet for 2011.
Regjeringen satte høsten 2009 ned et utvalg for å drøfte sammenhengen mellom mål, ressurser og resultater for offentlig finansiert forskning, jf. St.meld. nr. 30 (2008–2009) Klima for forskning. Det foreslås å øke bevilgningen på posten med 571 000 kroner til dekning av merkostnader til utvalgsarbeidet.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti viser til den viktige rollen Foreldreutvalget for grunnopplæringen (FUG) har for å styrke foreldreengasjementet og samarbeidet mellom hjem og skole. Dette medlem foreslår å øke bevilgningen til FUG med 1,5 mill. kroner for å øke honoraret til uvalgsleder, få mer midler i forbindelse med mandatutvidelsen og til ny IKT-struktur.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet f|or 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
221 | Foreldreutvalget for grunnopplæringen | ||
1 | Driftsutgifter, forhøyes med | 1 500 000 | |
fra kr 9 613 000 til kr 11 113 000» |
Komiteens medlem fra Venstre viser til omtale og forslag vedrørende behovsprøvd stipend under kap. 572 post 60.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
222 | Statlige grunn- og videregående skoler og grunnskoleinternat | ||
1 | Driftsutgifter, nedsettes med | 400 000 | |
fra kr 100 117 000 til kr 99 717 000» |
Forsknings- og kompetansenettverk for IT i utdanning (ITU) og Utdanning.no ble fra 1. januar 2010 innlemmet i Senter for IKT i utdanningen. Aktiviteten i de innlemmede virksomhetene, som tidligere var finansiert over kap. 260 post 50, ble lavere enn planlagt i 2009. Det foreslås derfor å øke bevilgningen på kap. 224 post 1 med 8,585 mill. kroner mot en tilsvarende reduksjon i bevilgningen på kap. 260 post 50, slik at den planlagte aktiviteten for 2009 kan gjennomføres i 2010 av Senter for IKT i utdanningen.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
I skoleåret 2009–2010 har det vært en økning i antall elever som tar Vg3 studieforberedende utdanningsprogram og en økning i antall oppmeldte til eksamen. Dette har ført til en økning i utgiftene til blant annet trykking av eksamensoppgaver og avlønning av sensorer. Det foreslås derfor å øke bevilgningen med 7,397 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlem fra Venstre viser til at mange ulike instanser rundt om i kommunene skal ta seg av det forebyggende arbeidet knyttet til barn og unge med problemer, uten noen koordinerende eller overordnet styring. Dette medlem ønsker derfor å styrke forebyggingsarbeid og samhandling på en rekke områder for å forhindre fattigdom og gi alle så gode levekår som mulig. For å gjøre samarbeidet bedre ønsker dette medlem å prøve ut prosjekter med koordinering av barnevern, helsetjeneste og skole rundt den enkelte elev for dermed å redusere frafall i skolen. Dette medlem vil i første omgang bevilge 25 mill. kroner til disse tiltakene.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
225 | Tiltak i grunnopplæringen | ||
51 | (NY) Tilskudd til samarbeidstiltak skole/barnevern, bevilges med | 25 000 000» |
Bevilgningen beregnes på bakgrunn av antall barn i grunnskolepliktig alder i mottak og omsorgssentre, og behovet for grunnopplæring til asylsøkere i aldersgruppen 16 til 18 år. I tidligere beregninger, inkludert de som lå til grunn for saldert budsjett, har det vært lagt til grunn at alle 16–18-åringer i mottak får slik opplæring. Rapporteringer fra fylkesmannsembetene for skoleåret 2009/2010 viser imidlertid at kun om lag 20 pst. av denne gruppen mottar grunnskoleopplæring. Det foreslås derfor å redusere bevilgningen med 102,259 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti ser kulturskolene som en viktig del av den offentlige utdanningen, og som grunnlag for de frivillige musikk- og kulturorganisasjoners virksomhet lokalt. Dette medlem foreslår på denne bakgrunn å øke bevilgningen med 1 mill. kroner til kvalitetsutvikling i kulturskolene.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
225 | Tiltak i grunnopplæringen | ||
71 | Tilskudd til utvikling av musikk- og kulturskolene, forhøyes med | 1 000 000 | |
fra kr 9 413 000 til kr 10 413 000» |
Midlene på posten skal dekke bidrag til EUs utviklings- og informasjonssenter for yrkesopplæringen (Cedefop), en nasjonal ekspert ved Cedefop og tilskudd til deltakelse i Det europeiske ungdomsparlamentet. Posten ble ikke justert for pris- og valutakursendringer i saldert budsjett for 2010. Det foreslås å øke bevilgningen med 0,72 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Høyre viser til at nasjonale og internasjonale skoleundersøkelser har avdekket at norske elever på viktige fagområder ligger etter sine jevnaldrende i land det er naturlig å sammenligne oss med. Forskning på virkningen av ulike innsatsfaktorer i utdanningen viser entydig at lærerne er den viktigste faktoren for å løfte elevenes læringsutbytte. Disse medlemmer vil understreke at Kunnskapsløftet ikke blir et kunnskapsløft uten at vi løfter kunnskapen til de lærerne som er i skolen i dag.
Disse medlemmer viser til at den nye lærerutdanning fra høsten 2010 innebærer en spesialisering av lærere mot barnetrinn og mellomtrinn/ungdomstrinn og større faglig fordypning for å gjøre lærerne mer kompetente i møte med elevene uansett årstrinn. Søkertallene til lærerutdanningen har utviklet seg positivt etter at det ble satt nedre karaktergrense ved opptak og sammen med bedre lønn, kan dette tyde på en nødvendig statusheving for læreryrket. Men sett i forhold til det antall lærere som snart skal gå av med pensjon og ønsket om flere timer i skolen, er det nødvendig å trappe opp antall studieplasser og utdanne flere lærere i tiden fremover. Årlig tilvekst av nye lærere er om lag 3 pst. For realfagene er situasjonen særlig kritisk der ca. 25 pst. av realfagslærerne i videregående opplæring vil forlate skolen i løpet av de neste fem årene samtidig som elevkullene øker, og uten at det foreligger konkrete planer for rekruttering til å møte denne utfordringen.
Disse medlemmer har merket seg målsettingene for kompetanseheving av lærere innen viktige fag («Kompetanse for kvalitet 2010-2013») ikke følges opp av regjeringen. Et stort antall skreddersydde studieplasser for videreutdanning innen språkfag, matematikk og naturfag blir stående tomme fordi studietilbudet oppleves som for lite fleksibelt og for kostbart for mange kommuner.
Disse medlemmer viser til Høyres alternative budsjett, hvor det ble foreslått å doble innsatsen på etter- og videreutdanning til 800 mill. kroner årlig.
Disse medlemmer foreslår å øke bevilgningen med 75 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
225 | Tiltak i grunnopplæringen | ||
79 | (NY) Kompetanseheving lærere, bevilges med | 75 000 000» |
Komiteens medlem fra Venstre viser til merknader og bevilgningsforslag i forbindelse med læreres kompetanseheving under kap. 226 post 21 og 22.
Visse innenlandske utgifter til mottak av asylsøkere og flyktninger kan i henhold til OECD/DACs statistikkdirektiver godkjennes som offisiell utviklingshjelp (ODA). En del av bevilgningen på kap. 225 post 64 blir rapportert som offisiell utviklingshjelp. Det foreslås derfor å redusere bevilgningen på kap. 3225 post 4 med 65,58 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Det foreslås å redusere bevilgningen på kap. 226 post 21 med 7,397 mill. kroner grunnet mindreforbruk.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Kristelig Folkeparti og Venstre, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti mener et godt samarbeid mellom hjem og skole bidrar til å gi elevene de beste forutsetninger for et godt læremiljø. Dette medlem mener det i denne omgang er viktigere å bedre samhandlingen mellom hjem og skole enn mellom SFO og skole og vil derfor omprioritere 3 mill. kroner til dette formålet.
Dette medlem konstaterer at til tross for gjentatte oppfordringer fra Kristelig Folkeparti så velger denne regjeringen å ikke ta tak i ungdomsskolens store utfordringer. Dette medlem mener ungdomsskolen må bli en mestringsarena både for elever med praktiske og teoretiske evner. Dette medlem mener det er behov for en langt sterkere satsning på kvalitetsutvikling i ungdomsskolen og foreslår å bevilge 30 mill. kroner til dette i stedet for å øke timetallet i skolen.
Dette medlem viser til at frafallsprosenten i videregående opplæring er svært høy. Dette medlem foreslår derfor å bevilge 25 mill. kroner til å opprette en egen tiltakspost for å bekjempe dette problemet i stedet for å øke timetallet i skolen.
Dette medlem viser til at mange nyutdannede lærere føler seg utrygge i møte med klasseromssituasjonen. Dette medlem foreslår derfor å bevilge 10 mill. kroner til en forsøksordning med introduksjonsår for nye lærere i stede for å øke timetallet i skolen. Konkret vil dette gå ut på at nyutdannede lærere knyttes opp mot en erfaren lærer det første arbeidsåret for få tilbakemeldinger og innspill.
Dette medlem viser til at regjeringen har bevilget midler til å prøve ut et nytt arbeidslivsfag i ungdomsskolen. Dette medlem viser til at svakheten ved dette faget er at det ikke skal være for alle og løser dermed ikke mangelen på praktiske fag i skolen. Dette medlem mener derfor at dette faget ikke er svaret på utfordringen med en teoritung ungdomskole, og foreslår i stedet å omprioritere 7,5 mill. kroner som skal gå til utprøving av arbeidslivsfaget til i stede å gå til utprøving av praktiskrettet teori i ungdomsskolen.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
226 | Kvalitetsutvikling i grunnopplæringen | ||
21 | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med | 55 103 000 | |
fra kr 1 043 566 000 til kr 1 098 669 000» |
Komiteens medlem fra Venstre viser til at en del elever i norsk skole har lese- og skrivevansker. I en stadig mer teoribasert skole kan dette føre til manglende kompetanse og dermed vanskeligheter med å komme inn på arbeidsmarkedet. For å motvirke dette foreslår dette medlem å igangsette en prøveordning med prosjektstøtte for ytterligere å hjelpe elever med lese- og skrivevansker. Ordningen skal administrereres av Utdanningsdirektoratet, og alle skoler må ha mulighet til å søke om støtte til mindre prosjekter. Innsatsen skal sees i sammenheng med forslaget om bedre samhandling mellom barnevern, helsetjeneste og skole. Dette medlem foreslår å bevilge 25 mill. kroner til prøveordningen.
Dette medlem viser til regjeringens system for videreutdanning av lærere. Selv om ordningen som er etablert er rimelig fersk, har dette medlem merket seg at den p.t. ikke fungerer etter intensjonen. I Bergens Tidende 21. april 2010 fremgår det blant annet at nesten halvparten av alle plasser til videreutdanning for lærere står tomme i Hordaland. Tilsvarende tendens finnes i hele landet, og det er fortsatt ledige videreutdanningsplasser tilgjengelig. I tillegg har en rekke oppslag i VG den senere tiden vist at flere lærere ufrivillig har fått avbrutt sin påbegynte videreutdanning. Det finnes flere begrunnelse for den manglende etterspørselen og ufrivillige avbrudd i påbegynte studier, blant annet vikartilfang, lokalisering av studieplasser mv. I det overveiende synes imidlertid hovedbegrunnelsen å være knyttet til stram kommuneøkonomi, og at kommunene stadig blir pålagt nye lovregulerte oppgaver på skolefeltet. Kommunene blir dermed tvunget til å prioritere enkelte tiltak – for eksempel timetallsutvidelser og frukt og grønt – på bekostning av andre. Etter dette medlems mening burde man fra statlig hold heller prioritert lærernes kompetanse.
Dette medlem vil understreke at Venstre primært ønsker en annen finansiering av videreutdanning for lærere – hvor kostnadene fordeles likt på stat og skoleeier (50-50) – enn det regjeringen legger opp til. Dette medlem mener imidlertid at det viktigste p.t. er at flest mulig lærere får den nødvendige kompetansehevingen, og at systemet for videreutdanning av lærere reelt begynner å fungere. Etter dette medlems mening vil en høyere statlig finansieringsandel – ut fra dagens situasjon i kommuneøkonomien – kunne bidra til at flere lærere får videreutdanning. Det kan, for eksempel, være aktuelt å øke den statlige andelen fra dagens 40 pst. til 60 pst. Dette medlem foreslår på denne bakgrunn å bevilge 62,5 mill. kroner for å styrke den statlige delfinansieringen knyttet til videreutdanning av lærere.
Dette medlem viser for øvrig til merknader og bevilgningsforslag vedrørende behovet for kompetanseheving under kap. 226 post 22, hvor det foreslås å øke satsingen på videreutdanning av lærere med ytterligere 225 mill. kroner.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
226 | Kvalitetsutvikling i grunnopplæringen | ||
21 | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med | 80 103 000 | |
fra kr 1 043 566 000 til kr 1 123 669 000» |
Komiteens medlem fra Venstre vil understreke at det er nødvendig for lærere i grunn- og videregående skole å ha mulighet til systematisk å både fornye og komplettere sin fag- og yrkeskompetanse. Dette medlem viser til tidligere forslag i Dokument nr.8:81 (2005–2006) om å innføre et kompetanseår for lærere i grunn- og videregående skole, samt Dokument nr. 8:47 (2007–2008) om et lærerløft for lærere i grunn- og videregående skole, jf. Innst. S nr. 177 (2007–2008).
Dette medlem merker seg at regjeringen i noen grad har etterkommet Venstres ønske om å få på plass en systematisk ordning for videreutdanning, men at dimensjonene i ordningen dessverre er langt under det Venstre har tatt til orde for. Videreutdanningsordningen regjeringen går inn for skal, ferdig utbygd, omfatte ca. 2 500 lærere årlig – dvs. at kun enkelte lærere i noen fag får videreutdanning.
Dette medlem foreslår derfor å bevilge 225 mill. kroner utover regjeringens forslag til kompetanseheving av lærere, noe som vil gi langt flere lærere i flere fag muligheten til kompetansehevende videreutdanning. I tillegg viser dette medlem til omtale og bevilgningsforslag under kap. 226 post 21 vedrørende å øke den statlige delfinansieringen knyttet til lærernes videreutdanning, for på denne måten å få videreutdanningsordningen til reelt sett å fungere.
Ved siden av kompetanseutfordringen mener dette medlem at mangelen på lærere er den største utfordringene norsk skole står overfor i årene som kommer. Norge vil mangle om lag 1 000 lærere pr. år i forhold til behovet de nærmeste årene – og enda flere dersom man fortsetter å utvide timetallet i grunnskolen.
Dette medlem savner en vilje fra regjeringens side til å ta dette spørsmålet tilstrekkelig på alvor. Dette medlem viser til at det i budsjettet for inneværende år er satt av til sammen 50 mill. kroner til ulike rekrutteringstiltak. Dette medlem mener at en slik satsing er for liten, gitt de store utfordringene man står overfor.
Dette medlem foreslår på denne bakgrunn å bevilge 75 mill. kroner til utarbeidelse og oppstart av forpliktende nasjonale rekrutteringsplaner for å sikre tilstrekkelig antall kvalifiserte lærere i grunn- og videregående skole, jf. Dokument nr. 8:68 (2006–2007), jf. Innst. S. nr. 239 (2006–2007). Hovedfokuset skal legges på å etablere stipendordninger for å tiltrekke potensielle lærere fra andre yrker, samt ulike seniortiltak for å beholde lærerne som allerede er i skolen lengst mulig i yrket.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
226 | Kvalitetsutvikling i grunnopplæringen | ||
22 | (NY) Tilskudd til kompetanseøkning og rekruttering av lærere, bevilges med | 300 000 000» |
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti viser til at regjeringen denne høsten vil øke timetallet på småskoletrinnet med 1 uketime og 8 timers gratis SFO i tillegg til timetallsøkningene som ble innført i forrige periode. Dette medlem ser leksehjelp som et viktig frivillig tiltak, men ser samtidig at lekser kan være et viktig bindeledd mellom foreldre, barn og skole. Dette medlem viser til kap. 571 post 60 under rammeområde 18 hvor dette medlem i stedet for 8 timers gratis SFO i form av leksehjelp prioriterer 32 mill. kroner på ulike tiltak knyttet til frivillig leksehjelp i kommunal og frivillig regi.
Komiteens medlem fra Venstre viser til regjeringens forslag om å lovfeste gratis leksehjelp for elever på 1.–4. trinn i SFO, jf. Prop. 95 L (2009–2010), og bevilgningen på om lag 178 mill. kroner til ordningen i statsbudsjettet for 2010. Dette medlem ser regjeringens initiativ som en ytterligere utvidelse av skoledagen, i tråd med de rød-grønne partienes ønske om heldagsskole, og går mot dette, jf. omtale og forslag under kap. 228 post 70 og kap. 571 post 60. Dette medlem ønsker heller å bevilge 50 mill. kroner til leksehjelpstiltak i regi av skoleeiere og frivillige organisasjoner.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
226 | Kvalitetsutvikling i grunnopplæringen | ||
23 | (NY) Tilskudd til leksehjelpordning, bevilges med | 50 000 000» |
Kunnskapsdepartementet har avdekket at elever ved private videregående skoler har benyttet sine rettigheter til utvidet tid etter opplæringsloven til å følge opplæringen på 4. og 5. året ved private skoler. Ifølge opplæringsloven har fylkeskommunen ansvar for å tilby slik opplæring. Regelverket som regulerer rett til utvidet tid i videregående opplæring ble innført i forbindelse med Reform-94. I privatskoleloven er det ikke lagt til rette for tilsvarende rettighet for elever ved private skoler. Det er likevel utbetalt tilskudd for elever ved private skoler som følger opplæringen på 4. og 5. året.
Bytte av skole til et tilbud i den fylkeskommunale opplæringen underveis i opplæringsløpet kan vanskeliggjøre elevenes fullføring. Regjeringen vil vurdere å fremme et forslag om å endre regelverket, slik at elever i private skoler får den samme mulighet til ekstra opplæringstid som elever i offentlige skoler.
En eventuell regelendring vil tidligst kunne tre i kraft fra skoleåret 2011–2012. På bakgrunn av konsekvensene et skolebytte kan ha for elever med rett til utvidet tid i videregående opplæring, foreslås det for skoleåret 2010–2011 at bevilgningen på kap. 228 postene 71 Private videregående skoler, 74 Private videregående skoler i utlandet og 75 Private skoler for funksjonshemmede elever, kan anvendes til inntil to år ekstra videregående opplæring i private skoler for elever som har rett til inntil to års ekstra offentlig videregående opplæring etter opplæringsloven § 3-1 femte ledd, jf. opplæringsloven § 5-1.
Forslaget medfører ikke bevilgningsendringer fordi det også i dag blir utbetalt tilskudd for denne elevgruppen i private skoler.
Komiteen tar redegjørelsen til orientering.
Komiteens medlemmer fra Høyre prioriterer å styrke kunnskapsformidlingen i skolen og med dette flere undervisningstimer og tiltak for å øke lærerekrutteringen fremfor gratis frukt og grønt. Disse medlemmer mener mat er et primæransvar for foreldrene. Der det er behov for ordninger ved den enkelte skole bør dette skje i et samarbeid med foreldre og kommunen.
Disse medlemmer viser til lovforslag i Innst. 351 L (2009–2010).
Disse medlemmer foreslår å redusere bevilgningen med 4,5 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
228 | Tilskudd til private skoler mv. | ||
70 | Private grunnskoler, overslagsbevilgning, nedsettes med | 4 500 000 | |
fra kr 1 110 758 000 til kr 1 106 258 000» |
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti viser til at de store friskolene kommer dårlig ut i tilskuddsystemet. For enkelte av skolen vil dette få store konsekvenser. Dette medlem foreslår derfor å øke bevilgningen til de store friskolene som St. Paul, St. Sunniva, Kristelig Gymnasium, Danielsen og Steinerskolen i Oslo med til sammen 2,5 mill. kroner.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
228 | Tilskudd til private skoler mv. | ||
70 | Private grunnskoler, overslagsbevilgning, nedsettes med | 9 000 000 | |
fra kr 1 110 758 000 til kr 1 101 758 000» |
Komiteens medlem fra Venstre viser til regjeringens forslag om å lovfeste gratis leksehjelp for elever på 1.–4. trinn i SFO, jf. Prop. 95 L (2009–2010), og bevilgningen på om lag 178 mill. kroner til ordningen i statsbudsjettet for 2010. Dette medlem ser regjeringens initiativ som en ytterligere utvidelse av skoledagen, i tråd med de rød-grønne partienes ønske om heldagsskole, og går mot dette. Dette vil innebære en reduksjon på hhv. 3,6 mill. kroner over kap. 228 post 70 og 173,7 mill. kroner over kap. 571 post 60. Dette medlem ønsker heller å bevilge 50 mill. kroner til leksehjelpstiltak i regi av skoleeiere og frivillige organisasjoner, jf. merknad og forslag under kap. 226 post 76.
Dette medlem ønsker heller ikke å prioritere utvidet timetall i grunnskolen neste år, all den tid vi står overfor store utfordringer knyttet til lærermangel og kompetanseheving blant lærere. I statsbudsjettet for 2008 ble det innført fem ekstra uketimer, og i statsbudsjettet for 2009 innførte regjeringen to uketimer ekstra øremerket fysisk aktivitet. I budsjettet for 2010 er det lagt inn en uketime ekstra, noe dette medlem ønsker å omprioritere til bruk i en målrettet satsing på rekruttering av lærere. Dette vil innebære en reduksjon på hhv. 1,1 mill. kroner over kap. 228 post 70 og 62,1 mill. kroner over kap. 571 post 60. Dette medlem mener vi trenger flere lærere og enda bedre lærere i norsk skole – ikke flere timer.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
228 | Tilskudd til private skoler mv. | ||
70 | Private grunnskoler, overslagsbevilgning, nedsettes med | 4 700 000 | |
fra kr 1 110 758 000 til kr 1 106 058 000» |
Komiteens medlem fra Venstre viser til omtale vedrørende behovsprøvd stipend under kap. 572 post 60.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
228 | Tilskudd til private skoler mv. | ||
71 | Private videregående skoler, overslagsbevilgning, nedsettes med | 21 100 000 | |
fra kr 1 169 222 000 til kr 1 148 122 000» |
Kap. 6A i privatskoleloven vil opphøre fra og med 1. juli 2010, jf. privatskoleloven § 8-2. Designinstituttet, Fagskolen for bok og papir og Kunstskolen i Rogaland blir fagskoler etter fagskoleloven fra 1. juli. Fagskoler er fylkeskommunenes ansvar, og tilskuddet til disse skolene legges derfor inn i rammetilskuddet til fylkeskommunene (Oslo og Rogaland). Det foreslås derfor å redusere bevilgningen på kap. 228 post 72 med 3,991 mill. kroner mot at utgiftene på kap. 572 Rammetilskudd til fylkeskommuner, post 60 Innbyggertilskudd økes tilsvarende.
Dersom noen av skolene som i dag får tilskudd etter privatskolelovens kap. 6A går over til fagskoleloven etter at forslagene i denne proposisjonen er behandlet, legges det opp til at tilskudd skal utbetales over kap. 228 post 72 ut 2010. Tilskuddet for de aktuelle skolene vil da bli overført til fylkeskommunenes rammer fra 1. januar 2011.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlem fra Venstre viser til omtale vedrørende behovsprøvd stipend under kap. 572 post 60.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
228 | Tilskudd til private skoler mv. | ||
74 | Private videregående skoler i utlandet, overslagsbevilgning, nedsettes med | 300 000 | |
fra kr 20 155 000 til kr 19 855 000» |
Komiteens medlem fra Venstre viser til omtale vedrørende behovsprøvd stipend under kap. 572 post 60.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
228 | Tilskudd til private skoler mv. | ||
75 | Private skoler for funksjonshemmede elever, overslagsbevilgning, nedsettes med | 600 000 | |
fra kr 160 297 000 til kr 159 697 000» |
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet, Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre viser til at skoleskipene M/S Gann (Rogaland Videregående Sjøaspirantskole) og M/S Sjøkurs (Sørlandets Maritime Videregående skole) representerer viktige utdanningstilbud for hele den maritime sektor. Gjennom sitt utdanningstilbud bidrar de med kompetanse for å utvikle sektorens konkurransekraft og verdiskapingsevne. Skolene har en svært lav drop-out andel sammenlignet med resten av landet. De bidrar sterkt til å begrense samfunnsmessige kostnader og andre ulemper som følger av at mange slutter uten å fullføre yrkesutdannelsen. Disse medlemmer viser til at den økonomiske situasjonen er svært kritisk for de to skolene og videre drift vil kunne være i fare. De har kun økonomi til et absolutt minimum av vedlikehold av skip og standarden om bord forverres jevnlig. Disse medlemmer mener det er behov for økte bevilgninger for å løse den prekære økonomiske situasjonen. Disse medlemmer foreslår på denne bakgrunn å øke bevilgningen til MS Gann (Rogaland Videregående Sjøaspirantskole) med 2 mill. kroner og M/S Sjøkurs (Sørlandets Maritime Videregående skole) med 2 mill. kroner.
Disse medlemmer viser videre til at Nærings- og Handelsdepartementet i heftet «Stø kurs» setter styrking av maritim kompetanse som et satsningsområde og at Skoleskipet GANN er nevnt som bidragsyter i denne strategien. Disse medlemmer mener det bør vurderes nærmere om større deler av tilskuddet utredes av Nærings- og handelsdepartementet, slik at det bedre kan sees i sammenheng med regjeringens maritime strategi.
Disse medlemmer fremmer på denne bakgrunn følgende forslag:
«Stortinget ber regjeringen vurdere om fasttilskuddet til skoleskipene M/S Gann (Rogaland Videregående Sjøaspirantskole) og M/S Sjøkurs (Sørlandets Maritime Videregående skole) bør utredes av Nærings- og handelsdepartementet i stedet for Kunnskapsdepartementet, slik at det bedre kan sees i sammenheng med regjeringens maritime strategi.»
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet, Høyre og Kristelig Folkeparti fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
228 | Tilskudd til private skoler mv. | ||
76 | Andre private skoler, overslagsbevilgning, forhøyes med | 4 000 000 | |
fra kr 35 684 000 til kr 39 684 000» |
Komiteens medlem fra Venstre viser til omtale vedrørende behovsprøvd stipend under kap. 572 post 60.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
228 | Tilskudd til private skoler mv. | ||
76 | Andre private skoler, overslagsbevilgning, forhøyes med | 3 800 000 | |
fra kr 35 684 000 til kr 39 484 000» |
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti viser til at det ikke gis særskilt tilskudd for friskolers kapitalkostnader, noe som kan føre til friskolenes rammevilkår blir dårligere enn i den offentlige skolen. Dette medlem foreslår derfor å bevilge 10 mill. kroner til å innføre et kapitaltilskudd.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
228 | Tilskudd til private skoler mv. | ||
82 | (NY) Kapitaltilskudd friskoler, bevilges med | 10 000 000» |
Bevilgningen til Vea – statens fagskole for gartnere og blomsterdekoratører ble flyttet fra kap. 222 til kap. 229 i statsbudsjettet for 2010. Inntektsbevilgningen ble samtidig flyttet fra kap. 3222 til nytt kap. 3229. Det har vært knyttet en fullmakt til å overskride bevilgningen på kap. 222 post 1 mot tilsvarende merinntekter på kap. 3222 postene 02 og 61. Denne merinntektsfullmakten ble ikke flyttet i statsbudsjettet for 2010. Det foreslås derfor en merinntektsfullmakt knyttet til kap. 229 post 1, mot merinntekter på kap. 3229 postene 2 og 61, jf. forslag til romertallsvedtak. Den eksisterende merinntektsfullmakten knyttet til kap. 222 foreslås ikke endret.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag, jf. forslag til vedtak II. 1 under kapittel 23 Komiteens tilråding.
Komiteens medlem fra Venstre viser til at vi står overfor store rekrutteringsutfordringer i barnehagesektoren, og at det pr. i dag er en betydelig underdekning i antall førskolelærere. Etter dette medlems syn er tilfredsstillende pedagogisk dekning avgjørende for kvaliteten i barnehagene, jf. behandlingen av St.meld. nr. 41 (2008–2009) om kvalitet i barnehagen. Dette medlem foreslår derfor å bevilge 20 mill. kroner til en rekrutterings- og kompetansehevingspakke for å øke antallet kvalifiserte førskolelære.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
231 | Barnehager | ||
51 | Forskning, kan nyttes under post 21, forhøyes med | 20 000 000 | |
fra kr 7 291 000 til kr 27 291 000» |
I saldert budsjett 2010 ble det tatt utgangspunkt i et måltall for utbygging av barnehageplasser i 2009 på 11 500 heltidsplasser, noe som skulle gi rom for 9 600 flere barn i barnehage. Foreløpige tall fra Asplan Viak og SSB for faktisk utbygging i 2009 viser at det ble etablert om lag 10 100 nye heltidsplasser og at om lag 8 300 flere barn fikk plass i barnehage. Lavere utbygging enn forventet i 2009 gir et mindrebehov i 2010 på 72 mill. kroner.
Det ble i saldert budsjett 2010 lagt bevilgningsmessig til rette for utbygging av 7 200 nye heltidsplasser i 2010. Disse plassene ble anslått å gi rom for 5 500 flere barn i barnehage. Det foreslås på bakgrunn av oppdaterte befolkningsprognoser fra SSB å nedjustere måltallet til 7 100 heltidsplasser. Videre økes anslaget for hvor mange av disse plassene som er forventet å tilfalle barn under tre år, fra 66 pst. til 80 pst. Redusert måltall og oppjustering av anslaget for nye småbarnsplasser gir et netto merbehov på 12,5 mill. kroner. Samlet sett foreslås det å redusere bevilgningen med 59,5 mill. kroner.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Høyre og Venstre, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet, Høyre og Venstre ser med bekymring på deler av innholdet i ny «Forskrift om bruk av offentlige tilskudd og foreldrebetaling», og vil på det sterkeste advare mot en utvikling hvor offentlige myndigheter kan overta privat formuesmasse. Disse medlemmer vil understreke at vi er helt avhengige av bidragene fra de private barnehagene for å innfri de politiske mål, og mener de nye forskriftene er et stort tilbakeskritt for sektoren. Disse medlemmer ber regjeringen trekke tilbake de punktene i forskriftene som er ødeleggende for rammevilkårene til private barnehager.
Komiteens medlem fra Fremskrittspartiet og Kristelig Folkeparti viser til Innst. O. nr. 103 (2008–2009), jf. Ot.prp. nr. 57 (2007–2008), hvor Kristelig Folkepartis syn på den framtidige finansieringsordningen for barnehagesektoren kommer fram. Dette medlem ser med bekymring på deler av regjeringens høringsutkast til Nytt finansieringssystem for ikke-kommunale barnehager i en rammefinansiert sektor. Dette medlem vil understreke betydningen av å fortsatt ta vare på de private barnehagene og sikre sunn utvikling i den delen av barnehagesektoren.
Komiteens medlemmer fra Høyre mener det er viktig å holde barnehageprisene lave. Samtidig mener disse medlemmer at maksprisen bør gjøres mer fleksibel for å sikre at kvaliteten i barnehagene kan bedres, og for å sikre de private barnehagene.
Disse medlemmer viser til at maksprisen førte til at mange lavinntektsfamilier fikk økt sine barnehagekostnader ved innføring av maksprisordningen. Det er viktig å sikre barnehageplass til alle som ønsker det, uavhengig av økonomi.
Disse medlemmer viser til at kun hver fjerde kommune har inntektsgradert foreldrebetaling i barnehagen i dag. Disse medlemmer foreslår derfor å bevilge 50 mill. kroner som øremerkes inntektsgradert foreldrebetaling i barnehagene. Midlene gis ved en økning i rammeoverføringen til kommunene. Disse medlemmer vil samtidig foreslå en generell økning i maksprisen med 200 kroner pr. måned. Dette forslaget vil også påvirke postene 61, 64 og 65, samt kap. 844 post 70.
Disse medlemmer foreslår å redusere bevilgningen med 342 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en reduksjon på 401,5 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
231 | Barnehager | ||
60 | Driftstilskudd til barnehager, overslagsbevilgning, nedsettes med | 401 500 000 | |
fra kr 19 677 908 000 til kr 19 276 408 000» |
Komiteens medlem fra Venstre er enig i at det må være moderate priser for oppholdsbetaling i barnehager, men viser til at regjeringen tidligere har prisjustert egenbetaling for opphold i barnehage i tråd med den økonomiske veksten. I følge departementets egne tall vil en prisjustering av barnehageprisen fra høsten 2010 – i tråd med forventet pris- og kostnadsvekst i kommunesektoren – gi en maksimalpris på om lag 2 405 kroner pr. måned, dvs. en økning på 75 kroner pr. måned. Dette medlem foreslår en slik prisjustering med virkning fra 1. august 2010, noe som samlet sett vil redusere statens utgifter med om lag 190 mill. kroner, fordelt over kap. 231 post 60, 61, 64, 65 og kap. 844 post 70. Dette medlem vil heller omprioritere disse midlene til en målrettet satsing på rekruttering og kompetanse i barnehage og skole. Dette medlem vil også ha en politikk som målretter de offentlige støtte- og velferdsordningene til dem som trenger det mest. Dette medlem foreslår derfor å bevilge 100 mill. kroner til reduserte barnehagepriser for de aller fattigste, nærmere omtalt under kap. 571 post 60 i denne innstilling. På denne måten får vi en reell omfordeling fra de mange som har nok, til de få som trenger mer.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
231 | Barnehager | ||
60 | Driftstilskudd til barnehager, overslagsbevilgning, nedsettes med | 207 500 000 | |
fra kr 19 677 908 000 til kr 19 470 408 000» |
Anslaget for nye barn som forventes å få plass i permanente barnehager i 2010 reduseres fra 3 850 til 3 780. Videre er det lagt til grunn at det ved utgangen av 2010 vil være et etterslep av ubehandlede søknader om investeringstilskudd, noe som gjør at tilskudd for en del plasser opprettet ved slutten av 2010 trolig først vil bli utbetalt i 2011. Det foreslås derfor å redusere bevilgningen på posten med 13,5 mill. kroner.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Fremskrittspartiet, Høyre og Venstre, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet registrerer at regjeringen nok en gang ikke når måltallene for barnehageutbygging, og derfor må revidere ned nivået på satsningen. Disse medlemmer konstaterer at dette, i kombinasjon med mangelen på reell full barnehagedekning, viser at barnehagesatsningen ikke fungerer og at offentlige og private barnehageplasser må likestilles.
Disse medlemmer går imot regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Høyre viser til merknad til post 60.
Disse medlemmer foreslår å redusere bevilgningen med 22 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en reduksjon på 35,5 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
231 | Barnehager | ||
61 | Investeringstilskudd, overslagsbevilgning, nedsettes med | 35 500 000 | |
fra kr 189 600 000 til kr 154 100 000» |
Komiteens medlem fra Venstre viser til sin merknad og forslag vedrørende prisjustering av oppholdsbetaling i barnehager under kap. 231 post 60 over.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
231 | Barnehager | ||
61 | Investeringstilskudd, overslagsbevilgning, nedsettes med | 21 500 000 | |
fra kr 189 600 000 til kr 168 100 000» |
Ved en feil ble bare deler av tilskuddet til tiltak for barn med nedsatt funksjonsevne i barnehage i 2009 overført fra Fylkesmannen i Finnmark til kommunene i fylket. Statsregnskapet for 2009 viser et mindreforbruk på om lag 6,2 mill. kroner på posten. Det foreslås å øke bevilgningen i 2010 med 6,18 mill. kroner slik at tilskuddet som ikke ble utbetalt i 2009 kan utbetales i 2010.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Anslaget for antall barn som antas å få fast plass i midlertidige lokaler i 2010 er redusert fra 1 650 til 1 620. Det legges til grunn at det for tilskuddet til midlertidige lokaler vil være et etterslep av ubehandlede søknader ved slutten av året, og at tilskudd for noen av plassene som opprettes på slutten av året derfor vil bli utbetalt i 2011. Det foreslås derfor å redusere bevilgningen på posten med 3,5 mill. kroner.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Høyre og Venstre, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Høyre viser til merknad til post 60.
Disse medlemmer foreslår å redusere bevilgningen med 8 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en reduksjon på 11,5 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
231 | Barnehager | ||
64 | Tilskudd til midlertidige lokaler, overslagsbevilgning, nedsettes med | 11 500 000 | |
fra kr 42 000 000 til kr 30 500 000» |
Komiteens medlem fra Venstre viser til sin merknad og forslag vedrørende prisjustering av oppholdsbetaling i barnehager under kap. 231 post 60 over.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
231 | Barnehager | ||
64 | Tilskudd til midlertidige lokaler, overslagsbevilgning, nedsettes med | 6 500 000 | |
fra kr 42 000 000 til kr 35 500 000» |
Det ble i 2009 etablert færre barnehageplasser enn forutsatt i saldert budsjett 2010, jf. omtale under post 60. Korreksjon for faktisk aktivitetsvekst i 2009 gir et mindrebehov i 2010 på 76 mill. kroner på post 65.
Anslaget for nye heltidsplasser i 2010 er redusert, samtidig som behovet for småbarnsplasser er økt, jf. omtale under post 60. Dette gir et merbehov på 30 mill. kroner på post 65.
Samlet foreslås det å redusere bevilgningen på kap. 231 post 65 med 46 mill. kroner i 2010.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Høyre, Kristelig Folkeparti og og Venstre, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Høyre viser til merknad til post 60.
Disse medlemmer foreslår å redusere bevilgningen med 106 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en reduksjon på 152 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
231 | Barnehager | ||
65 | Skjønnsmidler til barnehager, nedsettes med | 152 000 000 | |
fra kr 5 805 706 000 til kr 5 653 706 000» |
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti mener at barn i barnehage skal ha god kvalitet på tilbudet, uavhengig av om barnet går i en offentlig eller privat barnehage. Dette medlem ønsker likebehandling av private og offentlige barnehager for at mangfoldet i sektoren skal bevares. Dette medlem foreslår at 40 mill. kroner bevilges for å videreføre opptrappingen mot likebehandling av de private og kommunale barnehagene.
Dette medlem vil sikre barnehageplass til alle som ønsker det, uavhengig av økonomi. Derfor foreslår dette medlem 10 mill. kroner øremerket til forsøk med inntektsgraderte satser for foreldrebetaling i barnehagene.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
231 | Barnehager | ||
65 | Skjønnsmidler til barnehager, forhøyes med | 4 000 000 | |
fra kr 5 805 706 000 til kr 5 809 706 000» |
Komiteens medlem fra Venstre mener på prinsipielt grunnlag at private og kommunale barnehager skal ha økonomisk likeverdig behandling, og vil understreke at dette også var et sentralt element i barnehageforliket. Dette medlem viser i denne forbindelse til at regjeringen – etter svært lang tid og press fra opposisjonen, organisasjoner og foreldre – har varslet at de ønsker å trappe opp den økonomiske likebehandlingen. Som et første steg foreslås å bevilge 82 mill. kroner slik at minimumsforpliktelsen i forskriften om økonomisk tilskudd økes fra 85 pst. til 88 pst. fra 1. august 2010. Dette medlem ønsker en raskere opptrapping, og foreslår å bevilge 55 mill. kroner slik at minimumsforpliktelsen i forskriften om økonomisk tilskudd økes fra 88 pst. til 90 pst. fra 1. august 2010.
Dette medlem viser for øvrig til sin merknad og forslag vedrørende prisjustering av oppholdsbetaling i barnehager under kap. 231 post 60 over.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
231 | Barnehager | ||
65 | Skjønnsmidler til barnehager, nedsettes med | 29 000 000 | |
fra kr 5 805 706 000 til kr 5 776 706 000» |
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti mener folkehøyskolene er en viktig del av vårt utdanningssystem. Skolene er med på å utvide horisonten, skape nysgjerrighet på nye områder og lærer studentene mye om menneskelige relasjoner. viser til at det flere steder i landet jobbes for å opprette folkehøyskoler, og mener det må være et mål å opprette flere skoler. Dette medlem mener bevilgningen til folkehøyskolene bør økes med 2 mill. kroner for å kunne opprette en ny folkehøyskole i Kristiansand. Dette medlem har merket seg at Folkehøgskolerådet har prioritert Kristiansand folkehøgskole som nr. 1.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
253 | Folkehøyskoler | ||
70 | Tilskudd til folkehøyskoler, forhøyes med | 2 000 000 | |
fra kr 636 552 000 til kr 638 552 000» |
Komiteens medlemmer fra Høyre viser til behovet for å redusere de offentlige utgiftene og foreslår derfor å redusere overføringene til studieforbundene.
Disse medlemmer foreslår å redusere bevilgningen med 30 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
254 | Tilskudd til voksenopplæring | ||
70 | Tilskudd til studieforbund, nedsettes med | 30 000 000 | |
fra kr 179 390 000 til kr 149 390 000» |
Det foreslås å øke bevilgningen til Senter for studier av Holocaust og livssynsminoriteter (Holocaustsenteret) med 2 mill. kroner. Senteret har som formål å bekjempe antisemittistiske holdninger og fordommer mot minoriteter. Bakgrunnen for bevilgningsøkningen er at høy husleie og høye driftskostnader knyttet til senterets bygg gjør det vanskelig å finansiere løpende personal-, formidlings-, og utstillingskostnader.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti viser til at nettstedet «neveragain.no» ble lagt ned 3. juli 2009, på grunn av regjeringens manglende bevilgninger. Dette medlem mener regjeringen på den måten ikke erkjenner et statlig ansvar for opprettholdelse av Norges eneste kanal for publisering av rettighetsbeskyttet film på nett til gratis bruk i historieformidling. Dette medlem ser at arbeidet med å ivareta og tilgjengeliggjøre historien for å hindre gjentagelse er en viktig oppgave for vår nasjon. Dette medlem foreslår å bevilge 1 mill. kroner til samarbeidsprosjekt mellom Stiftelsen Arkivet og Never again.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
255 | Tilskudd til freds- og menneskerettssentre mv. | ||
72 | Stiftelsen Arkivet, forhøyes med | 1 000 000 | |
fra kr 5 525 000 til kr 6 525 000» |
Program for basiskompetanse i arbeidslivet (BKA) skal bidra til å begrense utstøting fra arbeidslivet. Antall kvalifiserte søkere har økt jevnt i perioden fra 2006 til 2010. I 2010 er det mottatt 340 søknader, hvorav 285 anses som å være kvalifisert. For å kunne gi støtte til flere kvalifiserte søkere foreslås det å øke bevilgningen med 10 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti mener at innsatsen for en «kunnskapsbasert politikkutvikling i departementet» ikke har fungert etter hensikten, og vil derfor redusere bevilgningen under denne posten med 1 mill. kroner.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
258 | Analyse og utviklingsarbeid | ||
1 | Driftsutgifter, nedsettes med | 1 000 000 | |
fra kr 3 809 000 til kr 2 809 000» |
Etter at Stortinget hadde behandlet statsbudsjettet for 2010 ble det oppdaget en feil i postomtalen under denne posten i budsjettproposisjonen. Feilen består i at ordene «Delar av» har blitt til «Ein tredel» i det siste avsnittet i teksten under «Mål 2010». Teksten kan dermed forstås slik at Kunnskapsdepartementet vil øke tilskuddet til studieforbundenes og de frittstående fjernundervisningsinstitusjonenes arbeid med pedagogikkutvikling og innsats for særlige målgrupper, noe det ikke har vært lagt opp til.
Studieforbundene har mottatt et tilskudd på om lag tre mill. kroner til arbeid med utvikling og innsats for særlige målgrupper. Kunnskapsdepartementet legger opp til å justere innretningen på bruken av midlene. I 2010 vil størstedelen gis som tilskudd til utvikling av et felles system for kursadministrasjon, rapportering og økonomioversikt for alle studieforbundene. En mindre del vil kunne bli nyttet som tilskudd til studieforbund som har vedtatt sammenslåing i samsvar med overgangsordningene i ny lov om voksenopplæring.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmet fra Kristelig Folkeparti tar redegjørelsen til etterretning.
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti mener at innsatsen for en «kunnskapsbasert politikkutvikling i departementet» ikke har fungert etter hensikten, og vil derfor redusere bevilgningen under denne posten med 1 mill. kroner.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
258 | Analyse og utviklingsarbeid | ||
21 | Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 1, nedsettes med | 10 500 000 | |
fra kr 39 305 000 til kr 28 805 000» |
Det vises til omtale under kap. 224 post 1 om flytting av bevilgning i forbindelse etableringen av Senter for IKT i utdanningen. Det medfører reduserte utgifter på posten med 8,585 mill. kroner.
Høsten 2009 ble Bygning 3 ved Norges veterinærhøgskole (NVH) brannskadet. NVH har innhentet anbud på rehabiliteringsarbeidene, og har etter dette anslått en kostnadsramme på 5,5 mill. kroner. Staten er selvassurandør, og det foreslås at det bevilges 5,5 mill. kroner til dette formålet.
Norges teknisk-naturvitenskaplig universitet (NTNU) administrerer ordningen med kjøp av studieplasser i medisin i utlandet. Ordningen vil være ferdig utfaset i 2010. I forbindelse med avviklingen av ordningen er det årlige opptaket ved Universitetet i Tromsø (UiT) og NTNU økt med henholdsvis 15 og 20 ordinære studieplasser i medisin. I statsbudsjettet for 2010 ble rammen til NTNU satt om lag 1,2 mill. kroner for høyt, mens den ble satt om lag 0,6 mill. kroner for lavt til UiT. For å rette opp dette foreslås det å overføre midler mellom de to institusjonene, samt å redusere bevilgningen på kap. 260 post 50 med resterende 581 000 kroner.
Et permanent tilbud om utdanning i metningsdykking er under etablering ved Høgskolen i Bergen, jf. Prop. 1 S (2009–2010) og Innst. 12 S (2009–2010). Utstyr er under produksjon, men det har vært utsettelser på levering, og utstyret har blitt dyrere enn opprinnelig anslått. Kunnskapsdepartementet har vært i dialog med oljeselskapene og Høgskolen i Bergen for å koordinere den videre prosessen rundt den videre etablering av utdanningen. Det viser seg nå at den permanente utdanningen kan bli ytterligere utsatt. Dette vil ikke ha budsjettmessige konsekvenser i 2010.
Samlet foreslås det å redusere bevilgningen på kap. 260 post 50 med 3,666 mill. kroner.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Fremskrittspartiet, Høyre , Kristelig Folkeparti og Venstre, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet, Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre vil vise til at muskel- og skjelettlidelser medfører store kostnader for enkeltpersoner og samfunnet i form av nedsatt arbeidsevne, sykefravær og uførepensjonering. Disse medlemmer har merket seg at det nå er nedsatt et ekspertpanel for å evaluere den nasjonale forskningen innenfor muskel- og skjelettlidelser avgrenset til forskning tematisk knyttet til kiropraktors fagfelt og yrkesutøvelse. Disse medlemmer forutsetter at resultatet av dette arbeidet sees i sammenheng med behovet etablering av kiropraktorutdanning i Norge. Disse medlemmer viser i den forbindelse til at Universitetet i Stavanger (UIS) sammen med Stavanger Universitetssykehus har iverksatt konkrete satsinger mot oppbygging av et forskningsmiljø i kiropraktikk gjennom å opprette to stipendiatstillinger i faget og ansatt kiropraktor som vil kunne være leder i en fremtidig studentklinikk. Det vises videre til at UIS har besluttet å utlyse en professor II-stilling i kiropraktikk etter nyttår.
Disse medlemmer er også klar over at Kiropraktorforeningen går inn for at utdanningen etableres i Rogaland.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«Stortinget ber regjeringen om at det snarest mulig legges til rette for etablering av kiropraktorutdanning i Norge gjennom etablering av utdanning og nødvendig forskning som hører med til utdanningen.»
Komiteens medlem fra Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre viser til at universitets- og høyskolesektoren reagerte nærmest unisont på det fremlagte forslaget til statsbudsjett 2010. Universitets- og høgskolerådet (UHR) så for eksempel «ingen prioritering av forskning og høyere utdanning» i budsjettforslaget, og mente at handlingsrommet for universiteter og høgskoler vil svekkes ytterligere gitt at forslaget går gjennom uendret. Forskerforbundet bad på samme bakgrunn institusjonene vurdere om det var forsvarlig å ta imot de nye studieplassene som ligger i budsjettet. Når det gjelder institusjonene, påpekte for eksempel Universitetet i Bergen at de ikke hadde sett «et like stramt budsjett siden hvileskjæret i 2007». Universitetet i Oslo skrev at «når vi opplever en reell reduksjon av bevilgningene til undervisning og forskning som allerede er i gang, vil dette på lengre sikt true Norges status som kunnskapsnasjon.» Studentorganisasjonene refererte på sin side til budsjettforslaget som «smuler til forskning og høyere utdanning».
Disse medlemmer tar slike reaksjoner på alvor, og merker seg at heller ikke inneværende års revidert nasjonalbudsjett innebærer en styrking av våre høyere utdanningsinstitusjoner. En nærmest vedvarende svak basisbevilgning til universiteter og høyskoler – slik trenden synes å være under den rød-grønne regjeringen – kan ikke sees på som noe annet enn et alvorlig anslag mot institusjonenes handlingsrom og frihetsgrad, og vil høyst sannsynlig medføre at institusjonene vil få ytterligere vanskeligheter med å følge opp Kvalitetsreformen, at forskningsinnsatsen svekkes og at både studenter og ansatte gis et dårligere tilbud. Når studenttallet i tillegg stiger, jf. St.meld. nr. 44 (2008–2009), og øvrige utgifter ikke kompenseres tilstrekkelig, sier det seg selv at institusjonene fort vil komme i en varig skvis i forhold til pålagte oppgaver og finansieringen av disse. Dette tydeliggjør behovet for både en langsiktig plan for hvordan studentbølgen skal håndteres, antall studieplasser og ikke minst solide basisbevilgninger til institusjonene som skal motta studentene. En styrking av bevilgningene vil muliggjøre at institusjonene reelt kan finansiere sine studieplasser.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet vil vise til at NTNU er utpekt til å lede utviklingen av en paneuropeisk forskningsinfrastruktur innen CO2-fangst og lagring, ESFRI. Dette er et svært viktig og prestisjefylt prosjekt, der NTNU i samarbeid med SINTEF har koordineringsansvar for ECCSEL, den europeiske laboratorieinfrastrukturen for CO2-fangst og lagring, som ligger under forskningsinfrastrukturen ESFRI. Denne skulle være klar til drift i løpet av 2012–2013.
Disse medlemmer konstaterer at det ikke er avsatt nye midler på 2010-budsjettet og at prosjektet mangler finansiering. Dette fører til at prosjektet blir utsatt, noe som gir en uheldig signaleffekt internasjonalt, i tillegg til at Norge taper terreng på forskningsområdet. Med tanke på den viktige rolle NTNU har når det gjelder grunnforskning på dette området, og den sentrale rollen NTNU har internasjonalt er utsettelsen av ESFRI-ECCSEL-prosjektet svært uheldig.
Disse medlemmer vil også vise til et annet moment som må vektlegges i denne sammenhengen: Regjeringens utsettelse av «månelandingen» på Mongstad. Utsettelsen av CO2-rensing på Mongstad bidrar ytterligere til å svekke Norges ambisjon om å være et foregangsland innenfor klimaforskning. Med tanke på at utsettelsen av «månelandingen» faktisk betyr en innsparing på over en halv milliard kroner er det ekstra viktig at det satses tungt på grunnforskning innen klimateknologi.
Dersom det ikke bevilges midler i inneværende år vil ESFRI-ECCSEL-prosjektet bli utsatt med ett år. Disse medlemmer vil derfor bevilge 10 mill. kroner til ESFRI-ECCSEL-prosjektet ved NTNU.
Disse medlemmer foreslår å øke bevilgningen med 10 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en økning på 6,3 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
260 | Universiteter og høyskoler | ||
50 | Statlige universiteter og høyskoler, forhøyes med | 6 334 000 | |
fra kr 22 554 756 000 til kr 22 561 090 000» |
Komiteens medlemmer fra Høyre viser til rapporten fra Handlingsromutvalget. Rapporten problematiserer for det første at den resultatbaserte utdanningskomponenten for produserte studiepoeng ikke har noe øvre tak, mens forskning er et nullsumspill mellom institusjonene. Det gir ikke den type satsing på forskning vi ønsker. For det andre tar rapporten opp det etter hvert store gapet mellom studenttallet som skal finansieres i grunnbevilgningen til universitetene og det faktiske studenttallet som i dag er langt høyere. Og for det tredje problematiserer utvalget departementets detaljstyring gjennom sine tildelingsbrev på alt for mange sider, brev som tar opp alle mulige store og små spørsmål de mener institusjonene skal gjøre. Disse medlemmer forventer at utvalgets anbefalinger følges opp med konkrete forslag til tiltak.
Disse medlemmer er opptatt av at de norske universitetene og høyskolene skal hevde seg i konkurransen om å tiltrekke seg de beste hodene. Det rødgrønne «hvileskjæret» er blitt til et varig feilskjær for norsk høyere utdanning og forskning. Samtidig bindes stadig mer av de tilgjengelige forskningsmidlene opp i politisk vedtatte forskningsprogrammer. Gjennom hele ni forskningspolitiske mål i regjeringens forskningsmelding, føringer i Soria Moria II og en rekke øremerkede midler til ulike programmer, bindes stadig større forskningsmidler opp til å realisere politiske mål. Ved at universiteter og høyskoler må bidra med egne, frie midler for å delta i prosjekter og programmer, reduseres frie midler til fri forskning ytterligere. Universitets- og høyskolesektoren gis også mindre muligheter til å prioritere av basisbevilgninger til forskerinitiert grunnforskning.
Disse medlemmer vil ha et høyere ambisjonsnivå for kunnskapssamfunnet Norge, og viser til at Høyre i sitt alternative budsjett la inn 250 mill. kroner utover regjeringens forslag til de høyere utdanningsinstitusjonene.
Disse medlemmer foreslår å øke bevilgningen med 125 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en økning på 121,334 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
260 | Universiteter og høyskoler | ||
50 | Statlige universiteter og høyskoler, forhøyes med | 121 334 000 | |
fra kr 22 554 756 000 til kr 22 676 090 000» |
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti mener det er bekymringsfullt at dagens regjering i løpet av sine budsjetter systematisk har nedprioritert universitets- og høyskolesektoren. Regjeringen har hatt stort økonomisk handlingsrom, men likevel valgt å kutte i overføringene til universitet og høgskoler. Dette medlem mener det er avgjørende å satse på høyere utdanning og foreslår på denne bakgrunn å øke bevilgningen med 80 mill. kroner.
Dette medlem viser dessuten til at rammevilkårene for forskningsfinansieringen ved Universitetet i Stavanger og Universitet i Agder er dårligere enn ved de andre universitetene. Dette medlem foreslår derfor å øke bevilgningen til Universitetet i Stavanger med 5 mill. kroner og Universitetet i Agder med 5 mill. kroner.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
260 | Universiteter og høyskoler | ||
50 | Statlige universiteter og høyskoler, forhøyes med | 86 334 000 | |
fra kr 22 554 756 000 til kr 22 641 090 000» |
Komiteen medlem fra Venstre foreslår å bevilge 200 mill. kroner som en direkte styrking av basisbevilgningene i universitets- og høyskolesektoren, noe som er i tråd med behovet i sektoren gitt tidligere års bevilgningsprofil i budsjettsammenheng, og vil følge dette ytterligere opp i forbindelse med statsbudsjettet for 2011. Bevilgningen skal fordeles med henholdsvis 180 mill. kroner over post 50 og 20 mill. kroner over post 70.
Dette medlem merker seg videre at det – i likhet med statsbudsjettet for inneværende år – ikke bevilges midler til rekrutteringsstillinger ved universiteter og høyskoler i inneværende års revidert nasjonalbudsjett. Dette medlem vil understreke at behovet for forskerutdannet personale ved institusjonene er stort og vil øke betydelig i årene som kommer. Dette medlem foreslår på denne bakgrunn å bevilge 102 mill. kroner til opprettelse av ca. 500 nye stipendiatstillinger fra høsten 2010.
Etter dette medlems mening er det også viktig å sikre et tilstrekkelig antall postdoktorstillinger, slik at doktorgradstipendiater etter avlagt doktorgrad har mulighet til å få en rekrutteringsstilling ved en utdannings- eller forskningsinstitusjon i påvente av en fast stilling. Dette medlem foreslår på denne bakgrunn å bevilge 41,2 mill. kroner til opprettelse av ca. 100 nye postdoktorstillinger fra høsten 2010.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
260 | Universiteter og høyskoler | ||
50 | Statlige universiteter og høyskoler, forhøyes med | 320 734 000 | |
fra kr 22 554 756 000 til kr 22 875 490 000» |
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti viser til nærmere omtale under kap. 260 post 50, og foreslår på denne bakgrunn å øke bevilgningen med 7,5 mill. kroner.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
260 | Universiteter og høyskoler | ||
70 | Private høyskoler, forhøyes med | 7 500 000 | |
fra kr 828 222 000 til kr 835 722 000» |
Komiteens medlem fra Venstre viser til merknad og forslag vedrørende basisbevilgningen til universiteter og høyskoler under kap. 260 post 50 over.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
260 | Universiteter og høyskoler | ||
70 | Private høyskoler, forhøyes med | 20 000 000 | |
fra kr 828 222 000 til kr 848 222 000» |
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti viser til at nedgangen i tilskuddet til studentbarnehager over Kunnskapsdepartementet de senere år vil kunne medføre at det er vanskeligere for studenter med barn å studere. Dette medlem er bekymret for hvilke konsekvenser dette kan ha for ulike grupper av studenter, og prinsippet om lik mulighet til utdanning. Dette medlem foreslår derfor å øke bevilgningen til studentbarnehager med 5 mill. kroner.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
270 | Studium i utlandet og sosiale formål for studenter | ||
74 | Tilskudd til velferdsarbeid, forhøyes med | 5 000 000 | |
fra kr 68 137 000 til kr 73 137 000» |
Det ble i forbindelse med behandlingen av Prop. 1 S (2009–2010), jf. Innst. 12 S (2009–2010), opprettet nytt kap. 280 Felles administrative enheter, post 1 Driftsutgifter og post 21 Spesielle driftsutgifter. Det ble videre opprettet et tilhørende inntektskap. 3280, hvor post 2 Salgsinntekter m.v. ble satt til 10 000 kroner. Det foreslås å øke inntektsbevilgningen for NOKUT til 2 mill. kroner. En slik økning må følges av en tilsvarende økning av utgiftsbevilgningen.
Det foreslås derfor å øke bevilgningen på kap. 280 post 1 med 2 mill. kroner for 2010.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Det vises til omtale under kap. 280 post 1 vedrørende endret inntektsnivå for NOKUT. Regjeringen foreslår at bevilgningen økes med 2 mill. kroner i 2010.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Regjeringen foreslår å investere i en undersjøisk fiberoptisk kabel mellom Longyearbyen og Ny-Ålesund. Hensikten med investeringen er å øke kapasiteten på overføring av forskningsdata fra Ny-Ålesund til fastlandet og videre til andre land. En slik utbygging av kapasiteten vil gjøre Svalbard enda mer attraktiv som et internasjonalt forskningssenter, og vil kunne bidra til mer effektiv forskning. Investeringsprosjektet skal iverksettes av UNINETT. Prosjektets kostnadsramme er foreløpig anslått til om lag 60 mill. kroner. De endelige kostnadene for investeringen vil imidlertid ikke fremkomme før det er gjennomført en anbudskonkurranse etter gjeldende regelverk. Det foreslås at bevilgningen økes med 60 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlem fra Venstre viser til at det er svært viktig å satse på næringsrettet forskning med henblikk på fremtidig verdiskaping og innovasjon. Dette medlem ønsker i denne forbindelse å styrke nærings-ph.d.-ordningen, som skal bidra til å øke kunnskapsintensiteten i næringslivet og skape et tettere samspill mellom akademia og nærings- og samfunnsliv, og foreslår å bevilge 10,3 mill. kroner som tilsvarer det offentliges andel av 50 nye nærings-ph.d. fra høsten 2010.
Dette medlem vil også understreke betydningen av å satse på klimaforskning. Kunnskap er helt avgjørende for at man tar steget over i lavutslippssamfunnet. Dette medlem viser til at Klimaforliket har utløst en kraftig mobilisering av forskningsinnsatsen på miljøvennlig energi. Fjorårets søknader til flere av Forskningsrådets programmer viste stor spredning både når det gjelder forskningstemaer og -miljøer, og det er fortsatt kapasitet i sektoren – gitt økte budsjettrammer. Dette medlem foreslår på denne bakgrunn å bevilge 50 mill. kroner til en forsterket forskningssatsing på fornybare energiformer og klimatiltak utover det som følger av Klimaforliket.
Dette medlem vil videre vil understreke betydningen av den brede grunnforskningen, og ordningen med «fri prosjektstøtte». Denne ordningen sikrer støtte for gode prosjekter uavhengig av tematiske prioriteringer, og er således viktig for bredden i forskningen. Dette medlem ønsker på denne bakgrunn å styrke Norges forskningsråd med ytterligere 50 mill. kroner tiltenkt frie midler, herunder individuell og fri prosjektstøtte.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
285 | Norges forskningsråd | ||
52 | Forskningsformål, forhøyes med | 110 300 000 | |
fra kr 1 210 985 000 til kr 1 321 285 000» |
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti viser til at hensikten med Fondet for forskning og nyskaping er å kunne skape strategisk handlingsrom i norsk forskning. Dette medlem mener et solid forskningsfond er den beste garantien for stabilitet og forutsigbarhet i de offentlige forskningsbevilgningene, forutsatt at regjeringen benytter fondsavkastningen i tråd med det som er intensjonen bak fondet. Dette medlem mener kapitalen i fondet bør styrkes betydelig og foreslår å øke den med 25 mrd. kroner.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
286 | Forskningsfond | ||
95 | Fondskapital - Fondet for forskning og nyskaping, forhøyes med | 25 000 000 000 | |
fra kr 5 000 000 000 til kr 30 000 000 000» |
Komiteens medlem fra Venstre vil understreke at et solid forskningsfond er den beste garantien for stabilitet og forutsigbarhet i de offentlige forskningsbevilgningene, forutsatt at regjeringen benytter fondsavkastningen i tråd med det som er intensjonen bak fondet. Hensikten må være å skape rom for strategiske satsinger på vei inn i kunnskaps- og lavutslippssamfunnet. I forbindelse med årets budsjettrevidering foreslår dette medlem å øke fondsbeholdningen med 23 mrd. kroner, slik at fondets størrelse ved inngangen til et nytt budsjettår er på 100 mrd. kroner.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
286 | Forskningsfond | ||
95 | Fondskapital – Fondet for forskning og nyskaping, forhøyes med | 23 000 000 000 | |
fra kr 5 000 000 000 til kr 28 000 000 000» |
Det foreslås at bevilgningen økes med 4,865 mill. kroner. Merbehovet er knyttet til oppdaterte kontingentkrav og endrede valutakursforutsetninger.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Det foreslås at bevilgningen reduseres med 125,629 mill. kroner. Mindrebehovet er i all hovedsak knyttet til endrede valutakursforutsetninger. Anslaget for utbetalinger knyttet til EUs 7. rammeprogram i euro går også noe ned.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Det foreslås at bevilgningen reduseres med 461 000 kroner som følge av endrede valutakursforutsetninger.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Av Norges kontingent til UNESCO kan 25 pst. godkjennes som offisiell utviklingshjelp (ODA). I Prop. 1 S (2009–2010) ble det beregnet refusjon av kontingenten og tilskuddet til World Heritage Fund. Dette skulle ikke vært inkludert. Regjeringen foreslår derfor å redusere bevilgningen på posten med 80 000 kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Det vises til omtale av Lånekassens moderniseringsarbeid i Prop. 1 S (2009–2010), der det ble orientert om en forsinkelse i den første av i alt tre hovedfaser i prosjektet LØFT-Modulis (nytt IKT-system i Lånekassen). Første hovedfase ble levert i oktober 2009, med en forsinkelse på om lag åtte måneder. Det er ikke rapportert om avvik i kvaliteten i leveransen, og første hovedfase ble gjennomført innenfor den styringsrammen som var avsatt til denne delen av prosjektet.
Det er gjennomført grundige analyser av første hovedfase. Det er på bakgrunn av dette erfaringsgrunnlaget utarbeidet en revidert fremdriftsplan og reviderte kostnadsestimater for de to gjenstående hovedfasene i LØFT-Modulis. Kostnadsestimatene for de to gjenstående fasene i prosjektet øker, samtidig som programmets sluttidspunkt, som opprinnelig var utgangen av 2011, forskyves til medio 2013. Kunnskapsdepartementet har besluttet å tildele moderniseringsprogrammet 87 mill. kroner av usikkerhetsavsetningen innenfor vedtatt kostnadsramme. Dette innebærer at usikkerhetsavsetningen i LØFT-programmet reduseres fra 125 mill. kroner til 38 mill. kroner. Den økte tildelingen til Lånekassen på 87 mill. kroner vil fordeles over de enkelte budsjettår i den gjenstående perioden. Kostnadsrammen for moderniseringsprogrammet, som ble vedtatt i statsbudsjettet for 2008, jf. St.prp. nr. 1 (2007–2008) og Budsjett-innst. S. nr. 12 (2007–2008), holdes uendret.
Komiteen tar redegjørelsen til etterretning.
I forhold til saldert budsjett 2010 øker bevilgningsbehovet på posten grunnet flere mottakere av konverteringslån i undervisningsåret 2009–2010. Samtidig trekker forventninger om økt rekonvertering gjennom ligningskontrollen i motsatt retning. Samlet bidrar nevnte forhold til økte utgifter på 110,661 mill. kroner.
Videre medfører gjennomføringen av Europaparlaments- og rådsdirektiv 2004/38/EF at Norge får økte forpliktelser for utdanningsstøtte til EØS-borgere og deres familiemedlemmer. For å følge opp EU-direktivet foreslås det en bevilgningsøkning på 6,278 mill. kroner.
Samlet foreslås det å øke bevilgningen på posten med 116,939 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti og Venstre mener det er urimelig at studenter mottar støtte kun frem til mai all den tid eksamen i stor grad er i juni. Dette gir mange en vanskelig økonomisk situasjon i denne perioden. Dette medlem viser til at nær sagt alle partier på Stortinget har gått inn for å utvide støtten til 11 måneder, og at dette endog var et løfte fra regjeringspartiene i forkant av fjorårets stortingsvalg. Dette medlem ønsker å innfase en slik utvidelse fra og med høsten 2010.
Dette medlem fremmer derfor følgende forslag:
«Stortinget ber regjeringen om å utvide studiestøtten til 11 måneder fra og med høsten 2010.»
I forhold til saldert budsjett 2010 reduseres utgiftene med 5 mill. kroner som følge av endringer i antall mottakere av ulike utdanningsstipender. Videre gir gjennomføringen av direktiv 2004/38/EF, jf. nærmere omtale under kap. 2410 post 50, et merbehov på om lag 0,5 mill. kroner. Samlet foreslås det en bevilgningsreduksjon på 4,48 mill. kroner.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre understreker at Norge vil trenge arbeidskraft og studenter med internasjonal erfaring. Utenlandsstudier har en verdi for den enkelte student og for det norske samfunnet som helhet.
Disse medlemmer viser til praksisen som gjør at det ikke gis støtte gjennom Lånekassen til det første året av utdanning på bachelornivå i enkelte land i Asia, Sør-Amerika og Afrika. Begrunnelsen er at førsteårsutdanning i disse landene ikke er på nivå med første år av høyere utdanning i Norge. Dette gjør det vanskelig for norske studenter å ta utdanning i blant annet Kina, Japan og Russland til tross for at både Stortinget og Regjeringen lenge har hatt en uttalt målsetting om større geografisk spredning av utenlandsstudentene. Disse medlemmer mener det er viktig at norske utenlandsstudenter blir oppmuntret og har en reell mulighet til å studere i land i Asia, Sør-Amerika og Afrika.
Disse medlemmer vil videre påpeke at norske studenter siden 1985 har måttet ta studier i USA uten studiestøtte til det første studieåret av den fireårige bachelor-graden, det såkalte "freshman-året". Dette har vært en medvirkende faktor til at antallet norske studenter i USA har vært synkende i så godt som samtlige år etter 1985 og at muligheten til å utdanne seg i USA bare er reell for studenter med sterk økonomisk bakgrunn. Etter disse medlemmers mening er det svært viktig å øke antallet norske studenter i USA, og samtidig sikre at det å ta en bachelorgrad ved et amerikansk lærested ikke bare er forbeholdt dem med god personlig økonomi.
Disse medlemmer viser for øvrig til regjeringens gjentatte henvisninger til bruk av studieplasser i utlandet som en del av løsningen for å kunne håndtere de økende studentkullene de kommende årene. Disse medlemmer synes det er underlig at regjeringen heller ikke i revidert budsjett har tatt konsekvensen av dette.
Disse medlemmer foreslår å øke bevilgningen med 2,8 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en reduksjon på 1,68 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett, øremerket norske førsteårsstudenter ved utenlandske studiesteder.
Komiteens medlemmer Høyre og Kristelig Folkeparti fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
2410 | Statens lånekasse for utdanning | ||
70 | Utdanningsstipend, overslagsbevilgning, nedsettes med | 1 680 000 | |
fra kr 2 733 815 000 til kr 2 732 135 000» |
Komiteens medlem fra Venstre viser til omtale vedrørende behovsprøvd stipend under kap. 572 post 60.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
2410 | Statens lånekasse for utdanning | ||
70 | Utdanningsstipend, overslagsbevilgning, nedsettes med | 2 280 000 | |
fra kr 2 733 815 000 til kr 2 731 535 000» |
Det foreslås å øke bevilgningen med 71,024 mill. kroner som følge av økt anslag for antall studenter og elever i utlandet, samt økt gjennomsnittlig skolepengebeløp i utlandet.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Et lavere rentenivå enn tidligere lagt til grunn reduserer bevilgningsbehovet med 101,7 mill. kroner, mens gjennomføringen av direktiv 2004/38/EF, jf. nærmere omtale under kap. 2410 post 50, gir et merbehov på om lag 0,512 mill. kroner. Samlet foreslås det å redusere bevilgningen med 101,188 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Utgifter til å dekke rentefritak for kunder i tilbakebetalingsfasen ligger an til å bli høyere enn anslått i saldert budsjett 2010, mens Finnmarksavskrivningene ligger an til å bli lavere enn tidligere anslått. I tillegg fører bortfall av midlertidig uføretrygd til at flere får permanent uføretrygd og dermed kan få avskrevet hele eller deler av utdanningslånet. Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 33,08 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen dekker avskriving av grovt eller vedvarende misligholdte utdanningslån, i all hovedsak saker som overføres permanent til Statens innkrevingssentral (SI). Det har oppstått et etterslep i permanent overføring av saker til SI og det foreslås derfor å øke bevilgningen på posten med 5,1 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
I forbindelse med behandlingen av statsbudsjettet for 2010 ble det vedtatt å opprette en ordning med startstipend for nyankomne kvotestudenter i påvente av at disse skal få norsk personnummer. Det påpekes at antall nye kvotestudenter varierer fra år til år. For å sikre en fleksibel håndtering av ordningen bes det om at Stortinget samtykker i at posten tilføres stikkordet «overslagsbevilgning», jf. forslag til romertallsvedtak.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag, jf. forslag til vedtak XIV under kapittel 23 Komiteens tilråding.
Sammenlignet med saldert budsjett 2010 oppjusteres anslaget for nye utlån grunnet flere studenter i høyere utdanning og flere elever i videregående skole. Videre viser oppdaterte renteforutsetninger en rentereduksjon i forhold til det som lå til grunn for 2010-budsjettet. Anslagsendringene medfører et merbehov på 558,524 mill. kroner. Bevilgningsbehovet øker med ytterligere 18,213 mill. kroner som følge av gjennomføringen av direktiv 2004/38/EF, jf. omtale under kap. 2410 post 50. Samlet foreslås det en bevilgningsøkning på 576,737 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Kunder som benytter eFaktura betaler ikke gebyr ved førstegangs terminvarsel. På grunn av økt bruk av eFaktura foreslås det å redusere bevilgningen på posten med 1,278 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Oppdaterte renteforutsetninger viser et lavere rentenivå enn lagt til grunn for saldert budsjett 2010. Følgelig foreslås det å redusere bevilgningen på posten med 946,8 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Antall omgjøringer av studielån til stipend ligger an til å bli høyere enn lagt til grunn for saldert budsjett 2010. Forventninger om en økning i antall rekonverteringer som følge av ligningskontrollen trekker i motsatt retning. Samlet sett foreslås det å øke bevilgningen med 204,8 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Oppdaterte renteforutsetninger viser et lavere rentenivå enn lagt til grunn for saldert budsjett 2010. Følgelig foreslås det å redusere bevilgningen på posten med 430,6 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet og Kristelig Folkeparti vil påpeke viktigheten av en mest mulig effektiv forvaltning, og mener det i løpet av året er et besparingspotensial på posten.
Disse medlemmer foreslår å redusere bevilgningen med 5 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en reduksjon på 5 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
300 | Kulturdepartementet | ||
1 | Driftsutgifter, nedsettes med | 5 000 000 | |
fra kr 104 423 000 til kr 99 423 000» |
Formålet med tilskuddsordningen til tros- og livssynssamfunn er å sikre økonomisk likebehandling av Den norske kirke (Dnk) og øvrige tros- og livssynssamfunn. Tilskuddet til tros- og livssynssamfunn utenfor Dnk skal være av en slik størrelse at det om lag tilsvarer det staten bevilger til Dnk, justert for antall medlemmer. Ordningen er hjemlet i lov 13. juni 1969 nr. 25 om trudomssamfunn og ymist anna og lov 12. juni 1981 nr. 64 om tilskott til livssynssamfunn.
Det foreslås å øke bevilgningen til formål under Dnk med 6 mill. kroner, jf. omtale under Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementets kap. 1590 Kirkelig administrasjon, post 1 Driftsutgifter. Dette bevilgningsforslaget medfører at det også er behov for å øke tilskuddet til tros- og livssynssamfunn.
Det foreslås at bevilgningen under kap. 310 post 70 økes med 699 000 kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti viser til at de kommunale kulturskolene er svært viktige for å styrke kulturkompetansen hos barn og unge, for deres opplevelse av kunst og kultur, samt for rekruttering av kulturutøvere både til amatørfeltet og til det profesjonelle nivå. Dette medlem mener barn og unge skal ha mulighet til å gå på kulturskole uavhengig av foreldrenes økonomi. Dette medlem mener derfor, i tråd med tidligere forslag fra Kristelig Folkeparti, at det bør opprettes en ny tilskuddsordning som kan bidra til flere gratis plasser i de kommunale kulturskolene. Dette medlem viser til at kulturskoletilbudet varierer sterkt fra kommune til kommune. Dramatiske budsjettkutt, som følge av dårlig kommuneøkonomi, rammer mange kulturskoler svært hardt. Dette medlem viser til at selv om mange skoler har utviklet seg godt, ser en at mange kommuner sliter med å gi skolene gode og helt nødvendige rammevilkår. Dette medlem mener det er problematisk at skolene ikke kan ta inn alle som ønsker det, og at et offentlig åpent tilbud dermed virker diskriminerende slik ventelistene gjør i dag. Dette medlem viser til forslag fra Kristelig Folkeparti i alternativt statsbudsjett for 2010, om en ny tilskuddsordning for å bidra til flere gratisplasser i de kommunale kulturskolene. Dette medlem viser til at Kristelig Folkeparti foreslo å bevilge 10 mill. kroner til dette formålet. Dette medlem viser videre til Dokument nr. 8:61 (2008–2009) jf. Innst. S. nr. 209 (2008–2009) og forslag fra KrF om et styrket og mer likeverdig kulturskoletilbud over hele landet, blant annet gjennom øremerkede midler og nasjonale forskrifter for å sikre kvalitet og sosial profil på tilbudet. Dette medlem vil derfor øke bevilgningen under denne posten med 4 mill. kroner for å styrke inkluderings- og fattigdomstiltak i regi av frivillige organisasjoner.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
315 | Frivillighetsformål | ||
75 | Tilskudd til inkluderings- og fattigdomstiltak, forhøyes med | 4 000 000 | |
fra kr 3 128 000 til kr 7 128 000» |
Det foreslås opprettet en ny rammestyrt ordning for kompensasjon av merverdiavgift ved bygging av idrettsanlegg. Dette til erstatning for ordningen med frivillig registrering fra 1. juli 2010 som ble skissert i Prop. 1 S (2009–2010) Skatte-, avgifts- og tollvedtak. Det vises også til avsnitt 9.2 i Prop. 119 LS (2009–2010) Endringer i merverdiavgiftsloven mv. og Stortingets vedtak om merverdiavgift (utvidet avgiftsplikt på kultur- og idrettsområdet).
Det foreslås at ordningen skal være søknadsbasert, og at kompensasjonen gis innenfor den rammen Stortinget bevilger for det enkelte år. Bevilgningen skal også dekke utgifter knyttet til forvaltning av ordningen. Ordningen vil omfatte søkere som oppfyller vilkårene for å motta spillemidler til idrettsanlegg med unntak av kommuner/fylkeskommuner og kommunale foretak. Det må foreligge en godkjent spillemiddelsøknad før det kan søkes om kompensasjon.
Ordningen vil gjelde idrettsanlegg hvor byggearbeidene er igangsatt fra og med 1. januar 2010. Anlegget må være ferdigstilt og revisorkontrollert regnskap må foreligge før søknad om kompensasjon sendes. Det kan søkes om kompensasjon for merverdiavgift knyttet til de anleggselementer som er berettiget til tilskudd fra spillemidlene. Ordningen vil bli forvaltet av Lotteri- og stiftelsestilsynet, med Lotterinemnda som klageinstans. Kulturdepartementet vil fastsette nærmere regler for ordningen med hjemmel i Stortingets budsjettvedtak.
Det tas sikte på at søknadsfristen i 2010 settes til oktober. Som følge av den sene søknadsfristen det første året ordningen gjelder, er det en risiko for at søknadsbehandlingen ikke blir ferdig tidsnok til at midlene kan utbetales i 2010. Det foreslås derfor at stikkordet «kan overføres» tilføyes posten i 2010. Eventuelle midler som overføres fra 2010 til 2011 vil imidlertid kun bli benyttet til å foreta utbetaling av kompensasjon på grunnlag av søknader mottatt innen fristen i 2010.
Det foreslås en bevilgning på 50 mill. kroner under kap. 315 ny post 82.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Fremskrittspartiet og Høyre, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet og Høyre merker seg regjeringens forslag til en ny rammestyrt ordning for kompensasjon av merverdiavgift ved bygging av idrettsanlegg. Disse medlemmer forstår det slik at ordningen er ment å imøtekomme behovet for lik avgiftsmessig behandling av frivillige organisasjoner og kommuner når det gjelder utbygging av idrettsanlegg. Disse medlemmer viser til at disse medlemmer i flere sammenhenger har påpekt behovet for lik avgiftsmessig behandling, og mener dette vil styrke samarbeidet mellom kommunene og de frivillige organisasjonene generelt og bidra til styrket utbygging av idrettsanlegg spesielt. Disse medlemmer mener ordningen burde vært åpen for alle der kriteriene for øvrig er tilfredsstillet, dvs. at ordningen burde vært basert på en overslagsbevilgning.
Disse medlemmer frykter at den knappe bevilgningsrammen regjeringen har foreslått vil innebære at flere kvalifiserte ikke vil få kompensasjon, eller at mange vil oppleve en avkorting som kan sette prosjektet i fare.
Disse medlemmer foreslår å øke bevilgningen med 25 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en økning på 75 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
315 | Frivillighetsformål | ||
82 | (NY) Merverdiavgiftskompensasjon ved bygging av idrettsanlegg, kan overføres, bevilges med | 75 000 000» |
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet og Kristelig Folkeparti ser ikke hensikten med å ha en så stor post til statsrådens disposisjon. Disse medlemmer foreslår å redusere bevilgningen med 5 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
320 | Allmenne kulturformål | ||
79 | Til disposisjon, kan nyttes under post 1, nedsettes med | 5 000 000 | |
fra kr 15 000 000 til kr 10 000 000» |
Komiteens medlem fra Venstre kan ikke se at statsråden har behov for en disposisjonspost på 15 mill. kroner, all den tid bare 4 mill. kroner er utbetalt eller er bundet opp av tilsagn så langt dette året. Generelt er dette medlem svært skeptisk til statsråders bruk av slike «håndpenger» benyttet til egne formål uten Stortingets innflytelse. På denne bakgrunn foreslår dette medlem å redusere posten med 11 mill. kroner.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
320 | Allmenne kulturformål | ||
79 | Til disposisjon, kan nyttes under post 1, nedsettes med | 11 000 000 | |
fra kr 15 000 000 til kr 4 000 000» |
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet vil påpeke viktigheten av en mest mulig effektiv forvaltning, og mener det i løpet av året er et besparingspotensial på posten.
Disse medlemmer foreslår å redusere bevilgningen med 10 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en reduksjon på 10 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
326 | Språk-, litteratur- og bibliotekformål | ||
1 | Driftsutgifter, nedsettes med | 10 000 000 | |
fra kr 428 591 000 til kr 418 591 000» |
Bevilgningen under kap. 326 post 78 er fordelt på ulike tiltak, jf. vedlegg 2 i Prop. 1 S (2009–2010) Kultur- og kirkedepartementet. Av den samlede bevilgningen er 2 116 000 kroner i Prop. 1 S (2009–2010) forutsatt disponert til formidling av spesiallitteratur gjennom drift av fjernlånssentralen ved Deichmanske bibliotek. Behovet for midler til dette tiltaket i 2010 er nå redusert. Samtidig har det oppstått et behov for 1 000 000 kroner i 2010 til prosjektet Biblioteksvar, som koordineres av Deichmanske Bibliotek.
Kulturdepartementet legger etter dette til grunn at ovennevnte beløp på 2 116 000 kroner fordeles som følger:
Formidling av spesiallitteratur: 1 116 000 kroner.
Biblioteksvar: 1 000 000 kroner.
Komiteen tar redegjørelsen til etterretning.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet ser at Urskog-Hølandsbanen er den eneste gjenværende jernbane i Norge som ble bygget etter tredjeklasses standard (Tertiærbane), og banen er derved spennende sett i sammenheng med landets resterende museumsjernbaner.
Disse medlemmer ser også at forvaltningsplanen for Urskog-Hølandsbanen er utarbeidet dels som et kapittel til Jernbaneverkets nasjonale verneplan for jernbanekulturminner og dels som eget internt dokument som skal sikre museumsjernbanens eksistens og dens fagkompetanse for ettertiden. Forvaltningsplanen skal følges av handlingsplaner som går over 4- og 10-års perioder, som skal sees i et 30-års perspektiv.
Under kap. 334, post 50 Filmfondet bevilges midler til en særlig talentsatsing. Midlene finansierer stipender til utvalgte regissører. Av regnskapstekniske årsaker kan ikke oppgavepliktige stipender utbetales over post 50 Filmfondet. Det er derfor behov for å utbetale slike midler over kap. 334, post 71 Filmtiltak m.m.
På bakgrunn av ovennevnte foreslås det at bevilgningen under post 71 Filmtiltak m.m. økes med 1,35 mill. kroner, og at bevilgningen under post 50 Filmfondet reduseres med tilsvarende beløp.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet ønsker å fjerne pressestøtten. Disse medlemmer betrakter revidert nasjonalbudsjett som en revisjon som skal justere for nye forhold som har oppstått siden budsjettet for 2010 ble vedtatt.
Disse medlemmer tar ikke omkamper nå, men viser til sitt alternative budsjett for 2010, og vil gjøre nye vurderinger rundt temaet i forbindelse med behandlingen av statsbudsjettet for 2011 i tråd med partiets politikk.
Komiteens medlemmer fra Høyre viser til sitt forslag i statsbudsjettet for 2010 hvor Høyre reduserte pressestøtten og følger opp dette i revidert nasjonalbudsjett.
Disse medlemmer foreslår å redusere bevilgningen med 50 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
335 | Pressestøtte | ||
71 | Produksjonstilskudd, nedsettes med | 50 000 000 | |
fra kr 272 914 000 til kr 222 914 000» |
I forbindelse med behandlingen av Prop. 1 S (2009–2010) vedtok Stortinget et tilskudd til Norsk litteraturfestival under kap. 326 Språk-, litteratur- og bibliotekformål, ny post 72 Knutepunktinstitusjoner. Tilskuddet ble før 2010 bevilget som en del av tilskuddet til Maihaugen under kap. 328 Museums- og andre kulturvernformål, post 70 Det nasjonale museumsnettverket.
Ovennevnte vedtak innebærer at det i vedtaket om fordelingsnøkkel for tilskudd til knutepunktinstitusjoner utenom Nord-Norge, jf. Innst. 14 S (2009–2010), vedtak V, nr. 3, også må henvises til kap. 326 Språk-, litteratur- og bibliotekformål, post 72 Knutepunktinstitusjoner, jf. forslag til romertallsvedtak.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag, jf. forslag til vedtak XV under kapittel 23 Komiteens tilråding.
I Prop. 1 S (2009–1010) Kultur- og kirkedepartementet er det opplyst at:
«… departementet vil i samråd med andre relevante departementer vurdere om det kan være tjenlig med en nærmere samordning eller sammenslåing av bibliotekoppgaver i Nasjonalbiblioteket og ABM-utvikling, eventuelt om det kan være en løsning å overføre bibliotekoppgaver til Nasjonalbiblioteket.» (s. 68)
I tilknytning til dette har Stortinget besluttet at bevilgningen i 2010 under kap. 325 Samordningstiltak for arkiv, bibliotek og museer, post 1 Driftsutgifter kan nyttes under kap. 326 Språk-, litteratur- og bibliotekformål, post 1 Driftsutgifter.
Kulturdepartementet har besluttet at bibliotekfunksjonene i ABM-utvikling skal overføres til Nasjonalbiblioteket. Unntatt er oppgaver som gjelder konsortieavtaler og lisenser, som planlegges overført til den institusjonen eller organet som skal ha ansvar for Norsk vitenskapsindeks (NVI), som Kunnskapsdepartementet er i ferd med å etablere. I tillegg til fire årsverk knyttet til konsortieavtaler og lisenser, vil ytterligere to årsverk bli foreslått overført fra ABM-utvikling til Kunnskapsdepartementet. Disse skal også knyttes til arbeidet med NVI.
Overføring av oppgaver og midlar fra ABM-utvikling til Nasjonalbiblioteket vil bli gjennomført i løpet av 2010.
Regjeringen tar sikte på i Prop. 1 S (2010–2011) å komme tilbake til overføring av oppgaver og midlar til Kunnskapsdepartementet, når en operativ institusjon som skal ha ansvaret for NVI er etablert. Etter planen vil NVI være i drift fra 1. januar 2011.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Høyre og Venstre merker seg redegjørelsen knyttet til overføring av bibliotekfunksjoner i ABM-utvikling til Nasjonalbiblioteket i proposisjonen, samt svært summarisk orientering gitt vedrørende forholdet i Prop. 1 S (2009–2010) Kultur- og kirkedepartementet. Disse medlemmer kan ikke se at redegjørelsen i proposisjonen er fyllestgjørende, og mener at det i det hele tatt er svært uklart hvordan arbeidet med oppgavene på arkiv-, museums- og det digitale feltet – «rest-ABM-utvikling» – er tenkt organisert etter at bibliotekoppgavene flyttes ut, jf. Dokument nr. 15:1014 (2009–2010). Disse medlemmer er svært kritisk til overføringen av bibliotekfunksjoner fra ABM-utvikling, og legger til grunn at en fyllestgjørende sak om «rest-ABM-utvikling» med tilhørende problemstillinger vil bli forelagt Stortinget snarest mulig, slik at Stortinget reelt får drøftet det som må kunne karakteriseres som en omfattende endring på kulturfeltet.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet er kjent med planer om å arrangere et internasjonalt sykkelritt i Nord-Norge, kalt «Arctic Tour of Norway». Disse medlemmer mener at et slikt internasjonalt sykkelritt kan ha mange positive ringvirkninger nasjonalt, samt være med på å markedsføre Norge på en positiv måte.
Lønnsjustering for høyesterettsdommerne fastsettes av Stortinget. Med virkning fra 1. oktober 2009 ble lønnen regulert, jf. Innst. 40 S (2009–2010) Innstilling fra Stortingets presidentskap om regulering av lønnen for Høyesteretts medlemmer. Lønnsøkningen ble fastsatt for sent til at virkningen kunne innarbeides i Prop. 1 S (2009–2010). Virkningene av lønnsoppgjøret for dommerne i Høyesterett for perioden 1. oktober 2009 til og med 31. desember 2010 utgjør 965 000 kroner.
På bakgrunn av ovennevnte foreslås bevilgningen under kap. 61 post 1 økt med 965 000 kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Den 10. oktober 2011 er det 150 år siden Fridtjof Nansen ble født og 14. desember 2011 er det 100 år siden Roald Amundsen nådde Sydpolen. I denne forbindelse tar regjeringen sikte på å markere 2011 som et «Nansen-Amundsen-år». Regjeringen ser det som viktig og ønskelig å kunne bidra med støtte til, og eventuelt initiere, prosjekter som skaper en helhetlig profil på jubileumsåret.
På bakgrunn av ovennevnte foreslår regjeringen å øke bevilgningen under kap. 400 post 1 med 3 mill. kroner.
Enkelte forhold var ennå ikke avklart ved tidspunktet for overføring av ansvaret for innvandringssaker fra tidligere Arbeids- og inkluderingsdepartementet til Justisdepartementet, jf. Prop. 1 S Tillegg 3 (2009–2010) og Innst. 6 S (2009–2010). På denne bakgrunn foreslås det å øke bevilgningen under kap. 400 post 1 med 283 000 kroner, mot tilsvarende reduksjon av bevilgningen under kap. 600 Arbeidsdepartementet, post 1 Driftsutgifter.
Norges medlemskontingent i Haagkonferansen for internasjonal privatrett vil øke i 2010. Bevilgningen under kap. 400 post 1 foreslås i den forbindelse redusert med 60 000 kroner mot en tilsvarende økning av bevilgningen under kap. 400 post 71, jf. omtale under kap. 400 post 71 nedenfor.
Regjeringen legger opp til å gjennomgå den juridiske og økonomiske situasjonen til Norsk eiendomsinformasjon as med sikte på overføring av eierstyringen av selskapet fra Justisdepartementet til Nærings- og handelsdepartementet. Bevilgningen under kap. 400 post 1 foreslås i den forbindelse økt med 250 000 kroner mot en tilsvarende reduksjon av bevilgningen under kap. 462 post 1, jf. omtale under kap. 462 post 1 nedenfor.
Samlet foreslås bevilgningen under kap. 400 post 1 økt med 3,473 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Norges medlemskontingent i Haagkonferansen for internasjonal privatrett vil øke i 2010. Bevilgningen under kap. 400 post 71 foreslås i den forbindelse økt med 60 000 kroner mot en tilsvarende reduksjon av bevilgningen under kap. 400 post 1, jf. omtale under kap. 400 post 1.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Det har vært en betydelig økning i antall innkomne saker i domstolene i de siste årene. En slik økning i saksmengden vil kunne gi økte beholdninger av saker som over tid vil medføre lengre saksbehandlingstid. Det er derfor viktig at domstolene har tilstrekkelig bemanning til å kunne håndtere den økte saksmengden uten at det går ut over saksbehandlingstiden.
På bakgrunn av ovennevnte foreslår regjeringen å øke bevilgningen under kap. 410 post 1 med 15 mill. kroner til økt bemanning i domstolene.
Lønnsjusteringer for embetsdommerne i tingrettene og lagmannsrettene fastsettes bl.a. på grunnlag av lønnen til høyesterettsdommerne, som fastsettes av Stortinget. Lønnsøkningen for embetsdommerne ble fastsatt for sent til at virkningen kunne innarbeides i Prop. 1 S (2009–2010), jf. omtale under kap. 61 post 1. Virkningen av lønnsoppgjøret for embetsdommerne i tingrettene og lagmannsrettene i perioden 1. oktober 2009 til og med 31. desember 2010 utgjør 39,42 mill. kroner. På bakgrunn av ovennevnte foreslår regjeringen at bevilgningen under kap. 410 post 1 økes med 39,42 mill. kroner.
Samlet foreslås bevilgningen under kap. 410 post 1 økt med 54,42 mill. kroner.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Fremskrittspartiet og Kristelig Folkeparti, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet registrerer at det bevilges 15 mill. kroner til nyansettelser i domstolene. Dette er gledelig og nødvendig for at ikke domstolene skal bli en bremsekloss i straffesakskjeden. Disse medlemmer vil imidlertid påpeke at Domstolsadministrasjonen ved budsjettfremleggelsen 2009 mente det var behov for 50 mill. kroner utover det vedtatte budsjett. Dette tilsier at man trenger flere ansettelser for at rettsapparatet skal fungere effektivt nok. Av den grunn vil disse medlemmer bevilge 5 mill. kroner ekstra til nyansettelser i domstolene.
Videre mener disse medlemmer det er behov for investeringsmidler knyttet til IKT-utvikling og kompetanseheving i domstolsapparatet. Med mer moderne datasystemer vil saksavviklingen bli mer effektiv, noe som igjen vil spare resurser på sikt. Det er også behov for fortsatt fokus på vitnestøtteordningen som har vist seg som en suksess og som er viktig for å ha gode vitner i rettssalene.
På denne bakgrunn ønsker disse medlemmer å øke bevilgningene til IKT og kompetanseheving i domstolene med 10 mill. kroner.
Disse medlemmer foreslår å øke bevilgningen med 15 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en økning på 69,4 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
410 | Tingrettene og lagmannsrettene | ||
1 | Driftsutgifter, forhøyes med | 69 420 000 | |
fra kr 1 448 866 000 til kr 1 518 286 000» |
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti viser til at saksmengden i domstolene har økt markant, både når det gjelder sivile saker og straffesaker, og at budsjettet for inneværende år ikke innebærer noen reell økning for domstolene. Resultatet av dette vil bli lengre saksbehandlingstid, som igjen betyr vondere rettsprosesser for ofrene, og mindre rettssikkerhet for den enkelte. Dette medlem foreslår å øke bevilgningene med 10 mill. kroner for å styrke bemanningen i domstolene.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
410 | Tingrettene og lagmannsrettene | ||
1 | Driftsutgifter, forhøyes med | 64 420 000 | |
fra kr 1 448 866 000 til kr 1 513 286 000» |
Bevilgningen dekker utgifter som etter rettsgebyrloven er knyttet til rettsgebyret. Dette gjelder for eksempel kunngjøringsutgifter, nødvendige utgifter ved tvangsforretninger, registrering m.m. under offentlig bobehandling, forkynnelse som er nødvendig etter loven og utgifter til rettsvitner.
På bakgrunn av regnskapstall og forventet utvikling, foreslås bevilgningen under kap. 410 post 21 økt med 9 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen på posten omfatter inntekter fra gebyrpliktige oppgaver i domstolene i forbindelse med sivile saker, skjønn, skifte, konkurs m.m.
På bakgrunn av regnskapstall og forventet utvikling, foreslås bevilgningen under kap. 3410 post 1 økt med 12 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen på posten dekker utgifter til godtgjørelse og kjøregodtgjørelse til forliksrådenes medlemmer og kompetansehevende tiltak i form av kurs.
På bakgrunn av regnskapstall og forventet utvikling, foreslås bevilgningen på kap. 414 post 1 redusert med 10 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Ved behandlingen av statsbudsjettet for 2010 ble det bevilget om lag 230 mill. kroner til drift, engangsinvesteringer og husleie for Halden fengsel. Utbetalingene til engangsinvesteringer ved Halden fengsel forventes å bli 40 mill. kroner lavere enn tidligere lagt til grunn. Bevilgningen under kap. 430 post 1 foreslås derfor redusert med 40 mill. kroner.
Kapasitetsutnyttelsen i fengslene har som følge av økt antall varetektsinnsatte vært meget høy i 2010, har medført en presset arbeidssituasjon for de tilsatte. For å videreføre det høye aktivitetsnivået i kriminalomsorgen, foreslår regjeringen å øke bevilgningen under kap. 430 post 1 med 16 mill. kroner i 2010.
Enkelte lønns- og arkivfunksjoner som Kriminalomsorgens utdanningssenter har hatt ansvaret for er bl.a. som følge av etableringen av et felles dokumentasjonssenter i kriminalomsorgen, overført til regionalt nivå. På denne bakgrunn foreslås bevilgningen på posten økt med 600 000 kroner, mot en tilsvarende reduksjon av bevilgningen under kap. 432 post 1, jf. omtale under kap. 432 post 1 nedenfor.
Samlet foreslår regjeringen å redusere bevilgningen under kap. 430 post 1 med 23,4 mill. kroner.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Fremskrittspartiet, Høyre og Venstre, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet og Høyre viser til behandlingen av Dokument 8:69 S (2009–2010) om bevilgning til umiddelbar start på sikkerhetsutbedringer i Telemark Fengsel, avdeling Skien. Ved behandlingen viste Høyre til at midler for å utbedre sikkerhetssituasjonen ved fengselet må vurderes ved Stortingets behandling av statsbudsjettet eller revidert nasjonalbudsjett. For disse medlemmer er ansattes, innsattes og besøkendes sikkerhet i fengsel svært viktig. Frihetsberøvelse er et av samfunnets kraftigste maktmidler mot enkeltmennesker. Det er derfor samfunnets ansvar at sikkerheten under soning er tilfredsstillende. Dette er ikke tilfellet ved Telemark fengsel, avdeling Skien i dag. Situasjonen er prekær når det er mulig for en besøkende å komme seg inn til det som omtales som hjertet av fengselet med kopier av skytevåpen, før det foretas én eneste sikkerhetskontroll. For å utbedre sikkerhetssituasjonen ved Telemark fengsel, avdeling Skien foreslår disse medlemmer å bevilge 7 mill. kroner under kap. 430 post 1.
Disse medlemmer viser til behandlingen av Dokument 8:76 S (2009–2010) om bekjempelse av narkotikaproblemene i norske fengsler. Hundeekvipasjer er etter disse medlemmers syn et effektivt virkemiddel for å avdekke oppbevaring og bruk av narkotika i fengsler. For at det til enhver tid skal være tilgjengelige ekvipasjer til disposisjon for bruk i fengslene, og for å sikre midler så ekvipasjene kan brukes så hensiktsmessig som mulig, foreslår disse medlemmer at det bevilges 1,5 mill. kroner under kap. 430 post 1 til utdanning og drift av flere hundeekvipasjer.
Disse medlemmer vil fremheve at et tilstrekkelig antall disponible varetektsplasser er av stor betydning for politiets mulighet til å avverge og etterforske kriminalitet. Det er svært betenkelig at siktede og mistenkte for alvorlig kriminalitet ikke kan holdes i politiets varetekt, når vilkårene for dette er oppfylt, kun fordi det ikke er tilgjengelige varetektsplasser. Disse medlemmer viser til en rekke uttalelser fra politiet om hvor prekær situasjonen er i deler av landet. På denne bakgrunn foreslår disse medlemmer at det bevilges 10 mill. kroner i kap. 430 post 1 til flere varetektsplasser.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet og Venstre er glad for at regjeringen har benyttet seg av ulike tiltak for å redusere soningskøen, men mener hjemmesoning med elektronisk kontroll bryter med viktige prinsipielle sider ved straffesystemet. Disse medlemmer mener muligheten for hjemmesoning kan skape en klassejustis og viser til at mange i Norge ikke engang har et hjem. Å sette noen i hjemmesoning, gjør også at de rundt den dømte blir delaktige i straffen på en uheldig måte. Disse medlemmer vil også understreke at en elektronisk lenke aldri kan erstatte forpliktende menneskelige relasjoner som er helt avgjørende for en vellykket rehabilitering. For disse medlemmer er det et viktig prinsipp at lovbryteren skal gjøre opp straffen sin med samfunnet. Disse medlemmer ønsker derfor å kutte 20 mill. kroner i bevilgningene til igangsetting av et landsdekkende forsøksprosjekt med straffegjennomføring med elektronisk kontroll under kap. 430.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet ser at Kriminalomsorgen får en liten bevilgningsøkning og finner dette positivt. Disse medlemmer mener imidlertid at dette ikke er nok og vil foreslå en ytterligere økning på 10 mill. kroner. God bemanning av utdannet personell er avgjørende for tett oppfølgning og god rehabilitering av den innsatte. Man må etter disse medlemmers oppfatning ha gode driftsbudsjetter for å oppnå dette. Dette arbeidet, samt øvrige faktorer i tilbakeføringsgarantien til regjeringen, forutsetter bedre bevilgninger.
Videre vil disse medlemmer vise til Dokument 8:76 (2009–2010) om bekjempelse av narkotika i fengsler. Kriminalomsorgen har behov for ny teknologi i denne kampen og dette krever ekstra bevilgninger.
Disse medlemmer foreslår å redusere bevilgningen med 10 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en reduksjon på 33,4 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
430 | Kriminalomsorgens sentrale forvaltning | ||
1 | Driftsutgifter, nedsettes med | 14 900 000 | |
fra kr 3 230 179 000 til kr 3 215 279 000» |
Disse medlemmer mener samfunnsstraffen i større grad må kunne gjennomføres hos private. Butikker og andre som blir utsatt for kriminalitet som hærverk, tyveri og liknende bør kunne få merarbeidet som følger av den kriminelle handlingen utført av gjerningspersonen. Slik disse medlemmer forstår det, er det kun offentlig virksomhet som benyttes til gjennomføring av samfunnsstraffen, noe man ikke kan se begrunnelsen for. Videre mener disse medlemmer at straffens preventive effekt blir større av at gjerningspersonene må møte offeret og gjøre opp for den skaden som er blitt forårsaket. I denne sammenheng vises det til konfliktrådets metoder som brukes som reaksjon mot yngre kriminelle. Det vil etter disse medlemmers oppfatning også være positivt for rettsoppfatningen til folk at ofrene får føle gjenoppretting.
Komiteens medlemmer fra Høyre foreslår å øke bevilgningen med 18,5 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en reduksjon på 4,9 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
430 | Kriminalomsorgens sentrale forvaltning | ||
1 | Driftsutgifter, nedsettes med | 4 900 000 | |
fra kr 3 230 179 000 til kr 3 225 279 000» |
Komiteens medlem fra Venstre fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
430 | Kriminalomsorgens sentrale forvaltning | ||
1 | Driftsutgifter, nedsettes med | 43 400 000 | |
fra kr 3 230 179 000 til kr 3 186 779 000» |
Bevilgningen på posten dekker refusjoner til kommunale omsorgstiltak for prøveløslatelse fra forvaring, psykisk utviklingshemmede med sikringsdom og varetektssurrogat.
På bakgrunn av regnskapstall og forventet utbetalingsbehov i 2010, foreslås bevilgningen under kap. 430 post 60 økt med 11,816 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet og Kristelig Folkeparti vil fremheve den jobben Wayback gjør i arbeidet med å tilbakeføre innsatte til samfunnet. I den forbindelse vil disse medlemmer vise til at organisasjonen har etablert seg i Trondheim og hatt svært gode resultater med de løslatte som har fulgt Waybacks program. Nå er Wayback i Trondheim truet av nedleggelse på grunn av svært dårlig økonomi.
De private initiativene er svært viktige bidrag for å unngå tilbakefall til kriminalitet for tidligere straffede personer. Waybacks modell gjør at personer med erfaring fra det å bli løslatt og deretter få livet på rett vei igjen, hjelper de som ikke mestrer dette på egenhånd. Slik sett gjør de en uvurderlig innsats for fellesskapet. På denne bakgrunn foreslår disse medlemmer en tilleggsbevilgning på 500 000 kroner til Wayback i Trondheim slik at arbeidet der ikke stopper opp.
Disse medlemmer foreslår å øke bevilgningen med 0,5 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en økning på 13,4 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
430 | Kriminalomsorgens sentrale forvaltning | ||
70 | Tilskudd, forhøyes med | 500 000 | |
fra kr 20 631 000 til kr 21 131 000» |
Videre mener disse medlemmer finansieringen til organisasjoner som kvalifiserer til støtte under kap. 430 post 70 er uforutsigbar og dette hindrer langsiktig planlegging og drift av organisasjonene. Disse medlemmer vil derfor at man foretar endringer i forutsetningen for bevilgninger slik at organisasjonene kan få trygghet for drift utover det året de er inne i.
På denne bakgrunn fremmer disse medlemmer følgende forslag:
«Stortinget ber regjeringen utarbeide retningslinjer for fordeling av midler under statsbudsjettets kap. 430 post 70 som sikrer organisasjonene større forutsigbarhet og mer langsiktig driftsgrunnlag.»
Komiteens medlemmer fra Høyre vil fremheve den svært samfunnsnyttige innsatsen de frivillige organisasjonene gjør i arbeidet for å forebygge kriminalitet og redusere omfanget av utført kriminalitet av tidligere straffedømte. På bakgrunn av dette foreslår disse medlemmer å øke kap. 430 post 70 med ytterligere 1,5 mill. kroner. Disse medlemmer viser til at disse medlemmer med dette har styrket tilbakeføringsarbeidet i regi av frivillige med hele 11,5 mill. kroner i budsjettet for 2010.
Disse medlemmer foreslår å øke bevilgningen med 1,5 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
430 | Kriminalomsorgens sentrale forvaltning | ||
70 | Tilskudd, forhøyes med | 1 500 000 | |
fra kr 20 631 000 til kr 22 131 000» |
I statsbudsjettet for 2010 ble det lagt opp til å ta opp sju klasser, tilsvarende om lag 175 aspiranter, ved Kriminalomsorgens utdanningssenter. I denne forbindelse ble det lagt opp til at om lag 25 aspiranter skulle starte utdanningen som ekstrabetjenter. Behovet for kvalifisert bemanning i fengslene er stort. Regjeringen foreslår derfor å ta opp ytterligere en klasse fra høsten 2010, tilsvarende om lag 25 aspiranter. Aspirantene vil starte utdanningen som ekstrabetjenter i fengslene hvor behovet er størst. Oslo fengsel vil være blant de fengslene som blir prioritert. Bevilgningen under kap. 432 post 1 foreslås på denne bakgrunn økt med 4 mill. kroner i 2010.
Det vises til omtale under kap. 430 post 1 om etablering av et felles dokumentasjonssenter i kriminalomsorgen. Bevilgningen under kap. 432 post 1 foreslås redusert med 600 000 kroner, mot en tilsvarende økning av bevilgningen under kap. 430 post 1.
Samlet foreslår regjeringen å øke bevilgningen under kap. 432 post 1 med 3,4 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Regjeringen ønsker at personer som ikke oppfyller vilkårene for opphold i landet skal kunne returneres raskt. Retur av personer med endelig avslag er en viktig forutsetning for at asylinstituttet skal fungere. Måltallet for antall returer i 2010 har hittil vært 4 900.
For å kunne øke antallet tvangsreturer i 2010 med 500, er det behov for å øke politiets bevilgning med 22,2 mill. kroner, fordelt med 11,7 mill. kroner under kap. 440 post 1 og 10,5 mill. kroner under kap. 440 post 21. I tillegg vil det bli omfordelt midler innenfor eksisterende rammer som følge av nedgang i asyltilstrømningen.
De siste månedene har antallet søknader om å delta i returprogrammet til Irak (IRRINI) økt kraftig. For å kunne øke antallet frivillige returer for personer som ikke fyller vilkårene for opphold med i overkant av 500 returer, er det behov for å øke bevilgningen til politiet med 8,3 mill. kroner, fordelt med 0,7 mill. kroner under kap. 440 post 1 og 7,6 mill. kroner under kap. 440 post 21. Det vises i denne forbindelse også til omtale under kap. 490 post 72 nedenfor, hvor det foreslås å øke bevilgningen med 23,3 mill. kroner til formålet.
På bakgrunn av ovennevnte foreslås utgiftene under kap. 440 post 1 økt med 12,4 mill. kroner.
Regjeringen ønsker å utvide ordningen med hurtigbehandling slik at personer som begår kriminalitet pågripes, pådømmes og sendes ut av landet så raskt som mulig. For å kunne øke antall tvangsreturer, må den bygningsmessige og bemanningsmessige kapasiteten ved Politiets utlendingsinternat på Trandum utvides. Kapasiteten ved Trandum kan økes med 50 nye plasser ved å leie bygg i tilknytning til dagens utlendingsinternat. Forutsatt enighet om leieavtale med Oslo lufthavn og behandling av saken i Ullensaker kommune, tas det sikte på at plassene skal kunne tas i bruk våren 2011. Det foreslås på denne bakgrunn bevilget 32,8 mill. kroner under kap. 440 post 1 til bygningsmessig oppgradering og midler til forberedelse av oppstart av 50 nye plasser ved Trandum.
Politiets sikkerhetstjeneste (PST) har de senere årene fått stadig større utfordringer når det gjelder omfang og kompleksitet på oppdragene. For at PST skal kunne ivareta pålagte oppgaver, blant annet i forbindelse med arbeidet med kontraterror og livvakttjenesten, er det nødvendig å styrke virksomheten. Det foreslås på denne bakgrunn å øke bevilgningen under kap. 440 post 1 med 20 mill. kroner.
Det er i 2010 avsatt 9 mill. kroner under kap. 440 post 1 til drift av barnehus i Oslo. Det er imidlertid hensiktsmessig at midlene til drift av barnehuset posteres under Oslo politidistrikts driftsbevilgning. På denne bakgrunn foreslås bevilgningen under kap. 440 post 1 redusert med 9 mill. kroner mot en tilsvarende økning av bevilgningen under kap. 441 post 1, jf. omtale under kap. 441 post 1 nedenfor.
På bakgrunn av endret organisering i siviltjenesteadministrasjonen er enkelte ansatte overført til politi- og lensmannsetaten og konfliktrådene. For å dekke lønns- og driftsutgifter i 2010 for ansatte som er overført til politi- og lensmannsetaten, foreslås det å øke bevilgningen under kap. 440 post 1 med 4,955 mill. kroner, mot tilsvarende reduksjon av bevilgningen under kap. 450 post 1. Det vises til omtale under kap. 450 post 1 nedenfor.
Til dekning av ekstraordinære kostnader i forbindelse med Grensekommissærens forberedende arbeid til grenseoppgang av den norsk-russiske grensen, og for å ta høyde for refusjonskrav for Grensekommissærens lønn for 2009, foreslås det å redusere bevilgningen under kap. 440 post 1 med 1,271 mill. kroner mot en tilsvarende økning av bevilgningen under kap. 448 post 1, jf. omtale under kap. 448 post 1 nedenfor.
Produksjon av nasjonalt ID-kort var opprinnelig planlagt startet opp i 4. kvartal 2010, men produksjonen vil bli utsatt til 2011. På denne bakgrunn foreslås bevilgningen under kap. 440 post 1 redusert med 13,15 mill. kroner, jf. omtale under kap. 441 post 1 og kap. 3440 post 8 nedenfor.
Det er avtalt at Statens innkrevingssentral (SI) skal utføre enkelte permanente oppgaver på regnskaps- og faktureringsområdet for politi- og lensmannsetaten. Disse oppgavene vil i 2010 kreve om lag 6,5 årsverk i Statens innkrevingssentral. Det foreslås derfor en rammeoverføring av 3,646 mill. kroner fra kap. 440 post 1 til kap. 1634 Statens innkrevingssentral, post 1.
Toll- og avgiftsdirektoratet og Politiets data- og materielltjeneste har revidert en avtale om anskaffelse av uniformer til toll- og avgiftsetaten. Avtalerevisjonen innebærer bl.a. at en tidligere omdisponering av 430 000 kroner fra Toll- og avgiftsdirektoratet til politi- og lensmannsetaten reverseres. På denne bakgrunn foreslås bevilgningen under kap. 440 post 1 redusert med 430 000 kroner. Bevilgningen under kap. 1610 Toll- og avgiftsetaten, post 1 foreslås økt tilsvarende, jf. omtale under Finansdepartementet.
På bakgrunn av ovennevnte forhold foreslås bevilgningen under kap. 440 post 1 øket med til sammen 42,658 mill. kroner.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Fremskrittspartiet, Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet og Høyre vil øke antallet tvangsreturer for personer som ikke oppfyller vilkårene for opphold i Norge, og foreslår derfor å styrke bevilgningen med ytterligere 15 mill. kroner til dette formål.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet viser til at regjeringen gang på gang bruker bevilgningsøkningen på 1,3 mrd. kroner i statsbudsjettet (Prop. 1 S (2009–2010)) som argument for at politiet er budsjettvinnere i år. Likevel ser man at etaten sannsynligvis kommer til å nedbemanne med over 360 stillinger, samtidig som nyutdannede politifolk ikke får jobb. Disse medlemmer stiller store spørsmål ved økonomistyringen i ledelsen av etaten og viser i denne sammenheng til Riksrevisjonens rapport om politiet. Her ble det poengtert at bevilgningene har økt betydelig de siste årene samtidig som resultatene har uteblitt. Etter disse medlemmers oppfatning skyldes dette et betydelig ledelsesproblem i toppen av organisasjonen, noe både statsråden og politidirektøren må ta ansvaret for.
Disse medlemmer mener man også må tenke nytt i forhold til struktur i etaten for å skape spissere kompetanse ute i distriktene og samtidig frigjøre flere tjenestemenn til synlig operativt arbeid. Man må etter disse medlemmers oppfatning begrense antallet distrikter radikalt for å oppnå en slik effektivisering. I denne sammenheng viser disse medlemmer til Politidirektoratets driftanalyse som ble fremlagt nettopp og som konkluderte med at Politireformen ikke hadde hatt virkning med tanke på økt synlig bemanning og effektivisering. Direktoratet konkluderte likevel med at reformen har vært en suksess, noe som fremstår underlig.
Disse medlemmer foreslår at de varslede IKT-investeringer kobles fra det enkelte politidistrikts driftsbudsjetter og behandles som investeringer. Av den grunn vil disse medlemmer bevilge 145 mill. kroner ekstra på denne post, samt 35 mill. kroner under kap. 441 post 1. Politidistriktene får da frigjort resurser til å beholde ansatte i stedet for å si opp noen.
Videre viser disse medlemmer til opplysninger som tilsier at nesten ingen av de nyutdannede politifolk som er ferdig på Politihøgskolen har fått tilbud om jobb. Dette skjer stikk i strid med justisministerens lovnader da han opprettet flere plasser på høgskolen. Etter disse medlemmers mening vil det være meningsløst at nyutdannet politi skal stå arbeidsledige samtidig som etaten skriker etter mer arbeidskraft.
For å forsikre seg om at ingen av de nyutdannede blir stående uten jobb, vil disse medlemmer bevilge 100 mill. kroner til å dekke halvårsvirkningen av samtlige nyansettelser, hvorav 25 mill. kroner går til Oslo politidistrikt. Dette kombinert med ovennevnte IKT-investering, vil sikre god bemanning i hele Politi-Norge.
Disse medlemmer foreslår å øke bevilgningen med 235 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en økning på 277,7 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
440 | Politidirektoratet - politi- og lensmannsetaten | ||
1 | Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 441 post 1, forhøyes med | 277 658 000 | |
fra kr 8 924 155 000 til kr 9 201 813 000» |
Komiteens medlemmer fra Høyre viser til Høyres alternative statsbudsjett for 2010 hvor det ble foreslått en styrking av politiet med kr 140 500 000, inkludert en styrking av Oslo politidistrikt på 15 mill. kroner. Fra Høyres side var det en forutsetning at disse midlene i en presset driftssituasjon for politidistriktene skulle bidra til å hindre oppsigelser av politifolk og øke bemanningen. Disse medlemmer viser til at det er et problem at det har blitt skapt falske forhåpninger i politietaten ved lovnader om store budsjettøkninger, når realiteten viste seg å bli reelt sett trangere driftsbudsjetter enn tidligere. På bakgrunn av de trange økonomiske rammene politidistriktene har foreslår disse medlemmer å bevilge ytterligere 60 mill. kroner til politiets driftsbudsjetter under kap. 440 post 1.
Disse medlemmer foreslår å øke bevilgningen med 75 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en økning på 117,658 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
440 | Politidirektoratet - politi- og lensmannsetaten | ||
1 | Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 441 post 1, forhøyes med | 117 658 000 | |
fra kr 8 924 155 000 til kr 9 041 813 000» |
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti viser til at det meldes fra politidistriktene om kutt av til sammen 440 politistillinger i år og at politiets egen driftsrapport konkluderer med at det har blitt færre tjenestemenn i synlig ordenstjeneste. Dette medlem vil understreke betydningen av et politi som er tilstedet i nærmiljøet, og prioriterer forebyggende arbeid, og tidlig innsats overfor unge i risikosonen. I tillegg er det viktig å unngå at politiet blir nødt til å foreta prioriteringer som går på folks rettsfølelse løs, som for eksempel gjentatte henleggelser i saker med kjent gjerningsmann, nedprioritering av vinningskriminalitet som vil gjøre Norge til et enda mer ettertraktet sted for vinningskriminelle bander fra utlandet og unnlatelse av å rydde opp i åpenlys narkotikasalg i enkelte områder av de større byene. For å styrke politiets innsats på disse områdene, og for å nå målene bak politireformen om et nærmere og mer synlig politi samtidig som helt nødvendige opprustning av politiets datautstyr gjennomføres foreslår dette medlem å øke bevilgningen til politietaten med 156 mill. kroner som tilsvarer 440 nye stillinger i politiet fra 1. august 2010.
Dette medlem vil foreslå en økning i bevilgningen til Økokrim med 5 mill. kroner som del av tiltakspakken mot svart økonomi.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
440 | Politidirektoratet - politi- og lensmannsetaten | ||
1 | Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 441 post 1, forhøyes med | 203 658 000 | |
fra kr 8 924 155 000 til kr 9 127 813 000» |
Komiteens medlem fra Venstre viser til at politiet fra 1. september 2008 er gitt mulighet til økt bruk av DNA under etterforskningen. Dette medlem er enig i at DNA kan være et effektivt redskap for å oppklare forbrytelser. Dette medlem mener imidlertid at registeret i sin nåværende form er for vidtgående. Dette medlem er bekymret for en utvikling hvor borgerne stadig blir registrert og overvåket, og ønsker derfor et noe mer begrenset register. På denne bakgrunn ønsker dette medlem å kutte i bevilgningen til DNA-registeret med 15 mill. kroner.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
440 | Politidirektoratet - politi- og lensmannsetaten | ||
1 | Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 441 post 1, forhøyes med | 27 658 000 | |
fra kr 8 924 155 000 til kr 8 951 813 000» |
Det vises til omtale av økt antall uttransporteringer under kap. 440 post 1. For at personer som ikke fyller vilkårene for opphold skal kunne sendes ut raskt, foreslås det å øke bevilgningen under kap. 440 post 21 i 2010 med 18,1 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet finner det uheldig at finansieringen av ulike interesseorganisasjoner under post 70 ikke er undergitt klare retningslinjer og regler. Disse medlemmer mener dette fører til dårlig forutsigbarhet, noe som gjør at organisasjonene får problemer med å gjennomføre normal drift. Disse medlemmer ønsker å få et system med likebehandling av organisasjonene, for eksempel gjennom en grunnbevilgning pr. organisasjon, samt et tilskudd pr. medlem utover dette. Dette vil gjøre organisasjonenes rammevilkår mer forutsigbare.
På ovennevnte bakgrunn fremmer disse medlemmer følgende forslag:
«Stortinget ber regjeringen lage klare retningslinjer for fordelingen av midler på kap. 440 post 70 i statsbudsjettet.»
Bevilgningen på posten dekker inntekter fra gebyr i forbindelse med statsborgerskap, familieinnvandring og arbeids-, bosettings- og utdanningstillatelser.
På bakgrunn av regnskapstall og forventet utvikling innen utlendingsfeltet, foreslås det at bevilgningen under kap. 3440 post 6 reduseres med 3,577 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Produksjon av nasjonalt ID-kort var opprinnelig planlagt startet opp i 4. kvartal 2010, men produksjonen vil bli utsatt til 2011. På denne bakgrunn foreslås bevilgningen under kap. 3440 post 8 redusert med 14,25 mill. kroner, jf. omtale under kap. 440 post 1 og kap. 441 post 1.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Det er i 2010 avsatt 9 mill. kroner under kap. 440 post 1 til drift av barnehuset i Oslo. Det er imidlertid hensiktsmessig at midlene til drift av barnehuset posteres under Oslo politidistrikts driftsbevilgning. På denne bakgrunn foreslås bevilgningen under kap. 441 post 1 økt med 9 mill. kroner mot en tilsvarende reduksjon av bevilgningen under kap. 440 post 1.
Produksjon av nasjonalt ID-kort var opprinnelig planlagt startet opp i 4. kvartal 2010, men produksjonen vil bli utsatt til 2011. På denne bakgrunn foreslås bevilgningen under kap. 441 post 1 redusert med 1,1 mill. kroner, jf. omtale under kap. 440 post 1 og kap. 3440 post 8.
Samlet foreslås bevilgningen under kap. 441 post 1 økt med 7,9 mill. kroner.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Fremskrittspartiet og Høyre, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet viser til vedtaket om at Oslopolitiet må kjøpe ut politihelikopteret innen sitt eget budsjett. Investeringen er anslått til 30 mill. kroner og medfører kutt i det øvrige tjenestetilbudet til hovedstadens befolkning. Disse medlemmer vil vise til Innst. S. nr. 155 (2001–2002) og justiskomiteens syn på finansieringen av helikoptertjenesten:
«Komiteen har merket seg at samtlige høringsinstanser understreker at kostnadene ved etablering og drift av en politihelikoptertjeneste ikke må belastes de ordinære driftsbudsjetter uten at overføringene øker tilsvarende.»
Disse medlemmer kan ikke se at regjeringen følger opp Stortingets intensjoner når Oslo politidistrikt nå pålegges å betale helikopteret av sitt driftsbudsjett. Dette er bakgrunnen for at disse medlemmer foreslår å bevilge 30 mill. kroner til Oslo politidistrikt for kompensasjon for helikopterkjøpet.
Som følge av innsparingene Oslo politidistrikt har blitt pålagt er det allerede varslet oppsigelser av opptil 80 tjenestemenn i ulike stillinger i Oslopolitiet. Disse medlemmer kan ikke se at dette er i tråd med regjeringens varslede satsing på bemanning og synlig politi. Også på dette punktet viser disse medlemmer til regjeringens lovnad ved fremleggelsen av statsbudsjettet (Prop. 1 S (2009–2010)) hvor det ble påpekt at rammene til politietaten la til rette for 1 000 nye årsverk. Oppsigelser og budsjettkutt er lite forenlig med denne uttalelsen.
Videre viser disse medlemmer til merknaden under kap. 440 om å instruere regjeringen til å kompensere politidistriktene det de har fått inndratt til IKT-investeringer slik at driftsbudsjettet legger opp til god bemanning. For Oslos vedkommende utgjør dette 35 mill. kroner og disse medlemmer foreslår derfor en økning på 35 mill. kroner under denne post.
Tilslutt vil disse medlemmer vise til merknader under kap. 440 om bevilgninger for å ansette nyutdannede politifolk og foreslår at Oslo politidistrikt får 25 mill. kroner til dette formål.
Disse medlemmer foreslår å øke bevilgningen med 90 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en økning på 97,9 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
441 | Oslo politidistrikt | ||
1 | Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 440 post 1, forhøyes med | 97 900 000 | |
fra kr 1 807 632 000 til kr 1 905 532 000» |
Komiteens medlemmer fra Høyre viser til at Oslo er i en særstilling som landets største by og hovedstad. Kriminalitetsutviklingen i Oslo ligger ofte i forkant av resten av landet, og byen er utsatt for omfattende kriminalitet siden befolkningstettheten er høy og det er mange besøkende turister. Disse medlemmer vil understreke at politiet i Oslo gjør en uvurderlig innsats i kampen mot organisert kriminalitet, og i særdeleshet for å bekjempe tilganget av narkotika i Norge. For å opprettholde dette viktige arbeidet er det av avgjørende betydning at politiet i Oslo har bevilgninger som står i et rimelig forhold til pålagte oppgaver og befolkningens forventninger til politiets muligheter til innsats. Disse medlemmer viser til at Høyre, sammenlignet med regjeringens forslag, foreslo en økning på 15 mill. kroner i budsjettet for 2010 og nå ytterligere 20 mill. kroner i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett. Dette ville ha avverget oppsigelser av politifolk i Oslo og medført at politihelikopteret ikke blir stående på bakken i sommer.
Disse medlemmer foreslår å øke bevilgningen med 20 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en økning på 27,9 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
441 | Oslo politidistrikt | ||
1 | Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 440 post 1, forhøyes med | 27 900 000 | |
fra kr 1 807 632 000 til kr 1 835 532 000» |
Til dekning av ekstraordinære kostnader i forbindelse med Grensekommissærens forberedende arbeid til grenseoppgang av den norsk-russiske grensen, og for å ta høyde for refusjonskrav for Grensekommissærens lønn for 2009, foreslås det å øke bevilgningen under kap. 448 post 1 med 1,271 mill. kroner. Bevilgningen under kap. 440 post 1 foreslås redusert tilsvarende, jf. omtale under kap. 440 post 1.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
I Prop. 31 S (2009–2010), jf. Innst. 58 S (2009–2010), ble det redegjort for ny organisering i administrasjonen av Siviltjenesten. På bakgrunn av overkapasitet i Siviltjenestens administrasjon ble enkelte ansatte overført til politi- og lensmannsetaten og konfliktrådene. Helårsvirkningen utgjør 5,97 mill. kroner. Bevilgningen på posten foreslås derfor redusert med 5,97 mill. kroner, mot en samlet økning av bevilgningene under kap. 440 post 1 og kap. 474 post 1 på 5,97 mill. kroner, jf. omtale under kap. 440 post 1 og kap. 474 post 1.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Det forventes en mindreinntekt på 5 mill. kroner under kap. 3451 post 3 Diverse inntekter i 2010, jf. omtale nedenfor. Utgiftssiden kan imidlertid ikke nedjusteres med samme beløp. Dette skyldes bl.a. at det påløper faste kostnader ved Norges Brannskole og Nasjonalt utdanningssenter for samfunnssikkerhet og beredskap som er uavhengig av inntektsnivå. På denne bakgrunn foreslås bevilgningen under kap. 451 post 1 redusert med 3 mill. kroner, jf. omtale under kap. 3451 post 3 nedenfor.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen på posten består av inntekter fra utleie av Sivilforsvarets anlegg, salg og bortleie av kursplasser og læremateriell m.m. ved skolene. Store deler av inntektene kommer fra utnyttelse av ledig kapasitet ved Sivilforsvarets skoler og anlegg. Merinntektene under kap. 3451 post 3 kan benyttes til å overskride bevilgningen under kap. 451 post 1 tilsvarende.
På bakgrunn av regnskapstall og forventet utvikling, foreslås bevilgningen på posten redusert med 5 mill. kroner, jf. omtale under kap. 451 post 1.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen på posten foreslås redusert med 700 000 kroner mot en tilsvarende økning under kap. 455 post 72, jf. omtale under kap. 455 post 72.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen på posten skal bl.a. dekke tilskudd til Telenor for den samfunnspålagte tjenesten selskapet utfører i forbindelse med Kystradioens nød- og sikkerhetstjeneste.
Avinor har overtatt kystradiofunksjonen for Telenor på Svalbard. Fakturaen for kompensasjon for 2009 kom imidlertid for sent til å bli belastet 2009-regnskapet. På denne bakgrunn foreslås bevilgningen på posten økt med 700 000 kroner mot en tilsvarende reduksjon under kap. 455 post 1, jf. omtale under kap. 455 post 1.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen på posten dekker statens utgifter til drift av Direktoratet for nødkommunikasjon, samt driftsrelaterte utgifter for de områder av Nødnett som er bygget ut og satt i drift, herunder kostnader til leie av datalinjer og innplassering av nytt utstyr i eksisterende radiostasjoner.
Utbyggingen av første område av Nødnett er over to år forsinket. Radionettet, som utgjør hovedinvesteringen i Nødnett, er nå ferdig utbygget. Politiet i Østfold, Follo, Oslo, Romerike og Søndre Buskerud politidistrikter har tatt Nødnettet i bruk. Politidistriktet Asker og Bærum vil etter planen kobles på Nødnett i løpet av mai 2010. Det arbeides for at brannvesenet og helsetjenesten skal kunne ta Nødnett i bruk så raskt som mulig
Høsten 2009 ble det inngått en tilleggsavtale med leverandøren om ferdigstilling av første byggetrinn. Avtalen medførte bl.a. endringer i tidspunktet for utbetalinger til leverandøren, slik at enkelte utgifter ble forskjøvet fra 2009 til 2010. Videre ble det i avtalen også tatt høyde for en økning av kostnadsrammen for første byggetrinn av Nødnett med 110 mill. kroner til 1 139 mill. kroner, jf. St.prp. nr. 83 (2008–2009) og kgl. res. behandlet i statsråd 4. desember 2009.
Som følge av de nye forutsetningene vedtok Stortinget høsten 2009 bevilgningsmessige endringer under kap. 456 og kap. 3456 for 2009-budsjettet, jf. Prop. 45 S (2009–2010).
På bakgrunn av ovennevnte foreslås bevilgningen i 2010 under kap. 456 post 1 økt med 11,99 mill. kroner til ferdigstilling av første utbyggingsområde av Nødnett.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet viser til at nødnettet skulle ha vært i drift allerede i 2007, og at kostnadene ved å innføre det nye nødnettet blir stadig høyere enn det nivået som Stortinget i forbindelse med Budsjett-innst. S. nr. 4 (2004–2005) forutsatte. Disse medlemmer viser til at regjeringen nå foreslår 12,0 mill. kroner ekstra under kap. 456, post 1 Driftsutgifter, og 204,4 mill. kroner ekstra under kap. 456 post 45. Disse medlemmer mener at denne kostnadsøkningen bør dokumenteres bedre, og viser til sitt forslag i Innst. S. nr. 13 (2009–2010) om å få fremlagt en sak som omhandler de økonomiske konsekvensene for kommunene og etatene i forbindelse med innføring og drift av det nye nødnettet.
Disse medlemmer vil på denne bakgrunn fremme følgende forslag:
«Stortinget ber regjeringen fremme en sak om de økonomiske konsekvensene for kommunene og etatene i forbindelse med innføring og drift av det nye nødnettet senest høsten 2010.»
Bevilgningen under kap. 456 post 45 dekker investeringer i radionett, utstyr til nødetatenes kommunikasjonssentraler og terminaler for det første utbyggingsområdet av Nødnett.
Det vises til omtale under kap. 456 post 1 over. Bevilgningen under kap. 456 post 45 i 2010 foreslås økt med 204,04 mill. kroner, til ferdigstilling av første utbyggingsområde av Nødnett.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Som følge av økt saksmengde, saksomfang og arbeidstidsavtaler i Spesialenheten for politisaker er det behov for å styrke Spesialenheten slik at kvaliteten på arbeidet kan opprettholdes og saksbehandlingstiden holdes nede.
På denne bakgrunn foreslås bevilgningen på posten økt med 1,06 mill. kroner mot en tilsvarende reduksjon av bevilgningen under kap. 470 post 72, jf. omtale under kap. 470 post 72.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Regjeringen ønsker å overføre ansvaret for tinglysingen fra Justisdepartementet til Miljøverndepartementet med virkning fra 1. juli 2010. Overføringen innebærer at forskriftskompetansen etter tinglysingsloven og etter kapittel 6 i burettslagslova knyttet til registrering av borettslagsboliger overføres til Miljøverndepartementet. Ansvaret for tinglysingsloven forblir i Justisdepartementet, mens ansvaret for burettslagslova forblir i Kommunal- og regionaldepartementet.
I forbindelse med ovennevnte legger regjeringen opp til å gjennomgå den juridiske og økonomiske situasjonen til Norsk Eiendomsinformasjon as med sikte på overføring av eierstyringen fra Justisdepartementet til Nærings- og handelsdepartementet. Bevilgningen under kap. 400 post 1 foreslås i den forbindelse økt med 250 000 kroner mot en tilsvarende reduksjon av bevilgningen under kap. 462 post 1, jf. omtale under kap. 400 post 1 over. Det resterende av bevilgningene under kap. 462 Tinglysing og kap. 3462 Tinglysing foreslås overført fra Justisdepartementet til Miljøverndepartementet.
På bakgrunn av ovennevnte foreslås det at 182,521 mill. kroner omdisponeres fra kap. 462 post 1 til Miljøverndepartementets kap. 1465 Statens kartverk, arbeid med tinglysing og nasjonal geografisk infrastruktur, ny post 1 Driftsutgifter. Bevilgningen på posten foreslås videre redusert med 250 000 kroner mot en tilsvarende økning av bevilgningen under kap. 400 post 1. Videre stilles overført beløp på posten fra 2009 på 9,512 mill. kroner til disposisjon for Miljøverndepartementet. Det vises til omtale under kap. 1465 Statens kartverk, arbeid med tinglysing og nasjonal geografisk infrastruktur, ny post 1 Driftsutgifter.
Samlet foreslås bevilgningen under kap. 462 post 1 redusert med 182,771 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Det vises til omtale under kap. 462 post 1. På bakgrunn av den nye organiseringen av tinglysingen foreslås det å omdisponere 51,76 mill. kroner fra kap. 3462 post 1 til nytt kap. 4465 Statens kartverk, arbeid med tinglysing og nasjonal geografisk infrastruktur, ny post 1 Gebyrinntekter tinglysing, borettslag under Miljøverndepartementet.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Det vises til omtale under kap. 462 post 1. På bakgrunn av den nye organiseringen av tinglysingen, foreslås det å omdisponere 928,8 mill. kroner fra kap. 3462 post 1 til nytt kap. 4465 Statens kartverk, arbeid med tinglysing og nasjonal geografisk infrastruktur, ny post 2 Gebyrinntekter tinglysing, fast eiendom under Miljøverndepartementet.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen på posten dekker utgifter til bearbeiding av manuskripter og arbeidet med den elektroniske utgaven av Norsk Lovtidend.
På bakgrunn av regnskapstall og forventet utvikling, foreslås bevilgningen under kap. 467 post 1 økt med 1,293 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen på posten dekker primært tilskudd for å sikre rettssikkerhetsarbeid og tilskudd til rettshjelpsvirksomhet.
Regjeringen foreslår at bevilgningen under kap. 470 post 72 reduseres med 1,06 mill. kroner mot en tilsvarende økning av bevilgningen under kap. 460 post 1, jf. omtale under kap. 460 post 1.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen på posten omfatter saksomkostninger tilkjent staten i benefiserte saker.
På bakgrunn av regnskapstall og forventet utvikling, foreslås bevilgningen på posten redusert med 1 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Utbetalinger som følge av at staten er erstatningsansvarlig etter de alminnelige erstatningsregler eller har inngått forlik uten å erkjenne ansvar, belastes denne posten. Unntatt er utbetalinger som følge av statens ansvar i kontraktsforhold og ansvar i forbindelse med statens forretningsdrift. Bevilgningen på posten er regelstyrt.
På bakgrunn av regnskapstall og forventet utvikling, foreslås bevilgningen på posten redusert med 20 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
I Prop. 31 S (2009–2010), jf. Innst. 58 S (2009–2010), ble det redegjort for ny organisering av administrasjonen av Siviltjenesten. På bakgrunn av overkapasitet i Siviltjenestens administrasjon ble enkelte ansatte overført til politi- og lensmannsetaten og konfliktrådene.
På denne bakgrunn foreslås bevilgningen på posten økt med 1,015 mill. kroner mot tilsvarende reduksjon av bevilgningen under kap. 450 post 1, jf. omtale under kap. 450 post 1.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Forslag om å innføre rett til skyss for funksjonshemmede til og fra skolefritidsordning (SFO) i skoleåret er lagt frem for Stortinget i Prop. 95 L (2009–2010). Regjeringen foreslår å bevilge 10,8 mill. kroner til innføring av rett til skyss for funksjonshemmede til og fra SFO fra og med høsten 2010, hvorav 4 000 kroner over Svalbardbudsjettet. På denne bakgrunn foreslås det å øke bevilgningen under kap. 480 post 50 med 4 000 kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlem fra Venstre viser til forslag om å øke antallet kvoteflyktninger med 500, nærmere omtalt under kap. 821 post 60.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
490 | Utlendingsdirektoratet | ||
1 | Driftsutgifter, forhøyes med | 2 200 000 | |
fra kr 725 815 000 til kr 728 015 000» |
Bevilgningen på posten dekker statens utgifter til drift av mottak for asylsøkere og flyktninger.
I saldert budsjett 2010 ble det lagt til grunn en prognose på 18 500 asylsøkere til Norge i 2010, derav om lag 2 800 enslige mindreårige. Oppdaterte prognoser tilsier at det vil komme om lag 13 500 asylsøkere til Norge i 2010, derav om lag 1 300 som oppgir å være enslige mindreårige.
Som følge av at det forventes færre asylsøkere til Norge i 2010, anslås forventet gjennomsnittlig belegg i mottak redusert med om lag 1 450 personer. Det er da tatt hensyn til at Integrerings- og mangfoldsdirektoratet forventer å bosette om lag 1 500 færre enn det som ligger til grunn for saldert budsjett.
På bakgrunn av ovennevnte foreslås det å redusere bevilgningen på posten med 303,867 mill. kroner i 2010, herav 150 mill. kroner som følge av færre enslige mindreårige asylsøkere enn tidligere lagt grunn.
Det har vært et mindreforbruk på post 21 i 2009 på om lag 62 mill. kroner som er overført til 2010. Av dette er 43 mill. kroner knyttet til betalings- og oppgaveforskyvning. Bevilgningen på posten foreslås på denne bakgrunn redusert med 19 mill. kroner.
Samlet foreslås bevilgningen under kap. 490 post 21 redusert med om lag 322,867 mill. kroner.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Høyre, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Høyre viser til Høyres alternative budsjett hvor det ble skissert en noe strammere asylpolitikk. I den forbindelse ble det bl.a. vist til forslag fremsatt i Dokument nr. 8:84 (2008–2009). Disse medlemmer viser i tillegg til at disse medlemmer i forbindelse med behandling av revidert nasjonalbudsjett 2010 foreslår å øke bevilgningene til frivillig retur og til tvangsretur av personer uten krav på opphold. Samlet sett mener disse medlemmer at det gir grunnlag for en ytterligere nedjustering av antall asylsøkere med et snitt på 3 000 personer.
Dette vil også påvirke postene 22, 60 og 70, kap. 822 post 60, kap. 856 post 1, samt overføringer mellom kap./post 167/21, 3490/04, 3822/01 og 3856/04.
Disse medlemmer foreslår å redusere bevilgningen med 77,8 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en reduksjon på 400,667 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
490 | Utlendingsdirektoratet | ||
21 | Spesielle driftsutgifter, statlige mottak, kan nyttes under post 60, nedsettes med | 400 667 000 | |
fra kr 2 756 867 000 til kr 2 356 200 000» |
Bevilgningen på posten dekker utgifter som Utlendingsdirektoratet har til tolking og oversettelse i forbindelse med saksbehandlingen av asylsøknader.
Som følge av at prognosen for antall asylsøkere er redusert med 5 000, vil det bli gjennomført færre intervjuer og avgis færre egenerklæringer enn det som er lagt til grunn i saldert budsjett 2010.
Bevilgningen under kap. 490 post 22 foreslås derfor redusert med 25 mill. kroner.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Høyre, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Høyre viser til merknad under post 21.
Disse medlemmer foreslår å redusere bevilgningen med 14,3 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en reduksjon på 39,3 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
490 | Utlendingsdirektoratet | ||
22 | Spesielle driftsutgifter, tolk og oversettelse, nedsettes med | 39 300 000 | |
fra kr 89 813 000 til kr 50 513 000» |
Bevilgningen på posten dekker de gjennomsnittlige utgiftene vertskommuner med asylmottak har til helse, barnevern, tolk og administrasjon. I tillegg er det fra 1. juli 2009 innført en ordning med vergetilskudd til enslige mindreårige asylsøkere i transittfasen. De oppdaterte prognosene for antall asylsøkere i 2010 tilsier at det er behov for færre mottaksplasser enn det som tidligere er lagt til grunn, herunder færre transittplasser for enslige mindreårige asylsøkere. Det foreslås derfor å redusere bevilgningen under kap. 490 post 60 med 26,234 mill. kroner.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Høyre, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Høyre viser til merknad under post 21.
Disse medlemmer foreslår å redusere bevilgningen med 3 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en reduksjon på 29,234 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
490 | Utlendingsdirektoratet | ||
60 | Tilskudd til vertskommuner for statlige mottak for asylsøkere og flyktninger, nedsettes med | 29 234 000 | |
fra kr 235 220 000 til kr 205 986 000» |
Bevilgningen på posten dekker utgifter til økonomiske ytelser til asylsøkere og flyktninger som bor i mottak. Det forventes en noe endret beboersammensetning i mottak sammenlignet med det som er lagt til grunn i saldert budsjett 2010. Det vil derfor bli vurdert å endre dagens praktisering av Reglement for økonomiske ytelser til beboere i statlig mottak og å foreta eventuelle endringer i reglementet.
Det foreslås at kap. 490 post 70 tilføyes stikkordet «kan nyttes under post 60». Dette fordi Utlendingsdirektoratet unntaksvis inngår avtaler med vertskommuner om alternativ mottaksplassering, der kommunen får tilskudd for å ta ansvaret for asylsøkers botilbud mv.
På bakgrunn av at det forventes færre asylsøkere til Norge og færre beboere i mottak enn tidligere lagt til grunn, foreslås det å redusere bevilgningen under kap. 490 post 70 med 40,52 mill. kroner.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Høyre, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Høyre viser til merknad under post 21.
Disse medlemmer foreslår å redusere bevilgningen med 20,8 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en reduksjon på 61,32 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
490 | Utlendingsdirektoratet | ||
70 | Økonomiske ytelser til beboere i asylmottak, nedsettes med | 61 320 000 | |
fra kr 591 100 000 til kr 529 780 000» |
Regjeringen ønsker å øke antallet frivillige returer og foreslår derfor å utvide det generelle reintegreringsprogrammet FSR (Financial Support to Assisted Voluntary Return). For å kunne utvide målgruppen for det generelle reintegreringsprogrammet til å inkludere nasjonalitetsgrupper som ikke kommer fra ODA-godkjente land, foreslås bevilgningen på posten økt med 3 mill. kroner. Videre foreslås det å innføre graderte satser for utbetalingene til de som deltar i reintegreringsprogrammet, basert på hvor lang tid etter avslag utreisen finner sted. Den nye programinnretningen vil gi personer med endelig avslag insentiver til å returnere raskere, og kan også bidra til at flere returnerer frivillig. En slik endring av satsene gir et merbehov på 2 mill. kroner i 2010.
De siste månedene har antall søknader om å delta i returprogrammet til Irak økt kraftig. Det foreslås derfor å øke bevilgningen under kap. 490 post 72 med 23,3 mill. kroner for å øke antallet frivillige returer med i overkant av 500 i 2010, jf. også omtale under kap. 440 postene 1 og 21.
Samlet foreslås bevilgningen under kap. 490 post 72 økt med 28,3 mill. kroner.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Fremskrittspartiet og Høyre, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet og Høyre vil øke antallet frivillige returer for personer som ikke har krav på opphold i Norge.
Disse medlemmer foreslår å øke bevilgningen med 10 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en økning på 38,3 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett. Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
490 | Utlendingsdirektoratet | ||
72 | Retur og tilbakevending for flyktninger, kan overføres, forhøyes med | 38 300 000 | |
fra kr 50 104 000 til kr 88 404 000» |
Regjeringen ønsker å videreføre ordningen med konvertering av noen kvotemidler for å kunne hjelpe flere flyktninger. Av en kvote på om lag 1 200 overføringsflyktninger i 2010, kan midler tilsvarende første års integreringstilskudd for inntil 80 plasser benyttes til andre tiltak for gjenbosetting av flyktninger.
Da det ble gjort endringer i satsene for integreringstilskuddet for 2010, ble denne posten ikke oppjustert tilsvarende. Det foreslås derfor å korrigere for dette.
Bevilgningen under kap. 490 post 73 foreslås på denne bakgrunn økt med 950 000 kroner, jf. omtale under kap. 3490 post 6.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlem fra Venstre viser til forslag om å øke antallet kvoteflyktninger med 500, nærmere omtalt under kap. 821 post 60.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
490 | Utlendingsdirektoratet | ||
73 | Gjenbosetting av flyktninger, støttetiltak, kan nyttes under kap. 821 post 60, forhøyes med | 3 750 000 | |
fra kr 6 140 000 til kr 9 890 000» |
Bevilgningen på posten dekker reiseutgifter for overføringsflyktinger, familiegjenforente (med personer som har fått asyl) og for flyktninger som vender tilbake til hjemlandet. Blant annet som følge av at det forventes høyere enhetspriser pr. reise enn hva som er lagt til grunn i saldert budsjett for 2010, foreslås bevilgningen på posten økt med 1,903 mill. kroner.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmet fra Venstre, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlem fra Venstre viser til forslag om å øke antallet kvoteflyktninger med 500, nærmere omtalt under kap. 821 post 60.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
490 | Utlendingsdirektoratet | ||
75 | Reiseutgifter for flyktninger til og fra utlandet, kan overføres, forhøyes med | 4 903 000 | |
fra kr 12 800 000 til kr 17 703 000» |
Utgifter til tilrettelegging for at flyktninger skal kunne vende tilbake til hjemlandet kan i henhold til OECD/DACs (Development Assistance Committee) statistikkdirektiver godkjennes som offisiell utviklingshjelp. Det foreslås å øke bevilgningen under kap. 490 post 72 med 23,3 mill. kroner knyttet til flere frivillige returer til Irak, og 2 mill. kroner knyttet til en endring av satsene i det generelle reintegreringsprogrammet. Dette er utgifter som er ODA-godkjente.
På bakgrunn av ovennevnte foreslås bevilgningen under kap. 3490 post 1 økt med 25,3 mill. kroner, jf. omtale under kap. 490 post 72.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Reiseutgifter for flyktninger til og fra utlandet kan i henhold til OECD/DACs statistikkdirektiver godkjennes som offisiell utviklingshjelp. I saldert budsjett for 2010 ble det lagt til grunn at 98 pst. av de som får dekket reiseutgiftene er fra ODA-godkjente land, mens denne andelen nå forventes å bli 99 pst.
Regjeringen foreslår å øke bevilgningen under kap. 3490 post 3 med 2,056 mill. kroner, jf. også omtale under kap. 490 post 75.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmet fra Venstre, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlem fra Venstre viser til forslag om å øke antallet kvoteflyktninger med 500, nærmere omtalt under kap. 821 post 60.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
3490 | Utlendingsdirektoratet | ||
3 | Reiseutgifter for flyktninger til og fra utlandet, ODA-godkjente utgifter, forhøyes med | 5 056 000 | |
fra kr 12 500 000 til kr 17 556 000» |
Visse innenlandske utgifter til mottak av asylsøkere og flyktninger kan i henhold til OECD/DACs statistikkdirektiver godkjennes som offisiell utviklingshjelp. Det forventes nå færre asylsøkere til Norge, høyere avslagsprosent og færre bosatte fra mottak. Dette bidrar til å redusere utgiftene. Den ODA-godkjente andelen av utgiftene til mottak under kap. 3490 post 4 foreslås satt ned mer enn mottaksutgiftene under kap. 490 postene 21, 60 og 70, som følge av endret sammensetning av beboerne i mottak.
Bevilgningen under kap. 3490 post 4 foreslås redusert med 425,484 mill. kroner, jf. omtale under kap. 490 postene 21, 60 og 70.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Høyre, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Høyre viser til merknad under kap. 490 post 21.
Disse medlemmer foreslår å redusere bevilgningen med 96,5 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en reduksjon på 521,984 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
3490 | Utlendingsdirektoratet | ||
4 | Statlige mottak, ODA-godkjente utgifter, nedsettes med | 521 984 000 | |
fra kr 1 942 374 000 til kr 1 420 390 000» |
Visse innenlandske utgifter til gjenbosetting av flyktninger kan i henhold til OECD/DACs statistikkdirektiver godkjennes som offisiell utviklingshjelp. Bevilgningen under kap. 3490 post 6 foreslås økt med 950 000 kroner, jf. omtalen under kap. 490 post 73.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmet fra Venstre, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlem fra Venstre viser til forslag om å øke antallet kvoteflyktninger med 500, nærmere omtalt under kap. 821 post 60.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
3490 | Utlendingsdirektoratet | ||
6 | Gjenbosetting av flyktninger - støttetiltak, ODA-godkjente utgifter, forhøyes med | 3 750 000 | |
fra kr 6 140 000 til kr 9 890 000» |
En prøveordning med narkotikaprogram med domstolskontroll (ND) trådte i kraft i 2006 som straffereaksjon for rusmisbrukere i Oslo og Bergen. Prøveordningen innebærer at rusmisbrukere som tidligere ville ha blitt dømt til ubetinget fengselsstraff for kriminelle handlinger, kan dømmes til rehabiliteringsprogram. Prosjektperioden ble forlenget ut 2010, jf. St.prp. nr. 59 (2007–2008). I henhold til St.prp. nr. 1 (2007–2008) vil regjeringen avvente nærmere evalueringer av disse prosjektene før en tar stilling til eventuell utvidelse av antall steder.
Evalueringen av tiltakene i Oslo og Bergen er ikke ferdigstilt. For å sikre en grundig evaluering, legges det opp til at deltakere som tas opp i programmet i 2010 også skal inngå i evalueringen. Det foreslås derfor å forlenge prosjektperioden til ut 2014.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Redningshelikoptrene er utstyrt med varmesøkende kameraer. Hensikten med disse er å lette søk fra luften, da kameraene er sensitive for infrarød stråling og synliggjør varmeforskjeller mellom for eksempel et menneske og dets omgivelser. Dette er særlig nyttig ved søk etter mennesker under dårlige lys- og siktforhold. Justisdepartementet har i samråd med Forsvarsdepartementet kommet fram til at det er nødvendig å igangsette en delvis utskifting av dagens varmesøkende kameraer. Det er avsatt 10 mill. kroner til formålet innenfor Justisdepartementets gjeldende bevilgninger i 2010. Det vil ikke bli inngått avtaler som forplikter staten utover nevnte 10 mill. kroner i 2010.
Komiteen tar redegjørelsen til orientering.
I forbindelse med Stortingets behandling av dokument 8:34 S (2009–2010) om bedre, raskere og mer rettssikker analyse ved bruk av DNA-spor, jf. Innst. 164 S (2009–2010), meddelte regjeringen at den i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett 2010 ville legge fram oppdatert og kvalitetssikret statistikk om Rettsmedisinsk institutts (RMI) undersøkelser av biologiske spor til strafferettspleien. Det vises til proposisjonen for nærmere redegjørelse.
Komiteen tar redegjørelsen til orientering.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet og Kristelig Folkeparti er bekymret for den utfordrende rekrutteringssituasjonen til jordskifterettene i de nærmeste årene. Da stillingen som leder for jordskifteretten i Oslo og Akershus ble lyst ut meldte det seg kun én kvalifisert søker. Svært mange av dagens jordskiftedommere vil gå av med pensjon i den nærmeste tiden og søknadsmengden til ledige stillinger er lav. Samtidig utdannes det få nye jordskiftekandidater og næringslivet er en attraktiv arbeidsplass både for ferdig utdannede og nyutdannede jordskiftekandidater. Jordskiftedommere har også betydelig lavere lønn enn dommere i de ordinære domstoler. Disse medlemmer forutsetter at regjeringen og Domstolsadministrasjonen snarest utarbeider en handlingsplan for hvordan denne utfordrende rekrutteringssituasjonen skal løses.
Komiteens medlemmer fra Høyre og Kristelig Folkeparti vil fremheve at det i lang tid har vært kjent at det er et stort behov for umiddelbare oppgraderinger av politiets IKT-løsninger. Til tross for dette ble det fra regjeringspartiene ved stortingsbehandlingen av statsbudsjettet for 2010 ikke avsatt én eneste krone for å utbedre IKT-systemene. Ei heller ble det fra regjeringen i fremlegget til statsbudsjett i Prop. 1 S (2009–2010) og Prop. 1 Tillegg 3 (2009–2010) fremlagt oversikter over hva det vil koste å bringe IKT-løsningene opp til akseptabelt operativt nivå. Dette selv om det i proposisjonen på side 12 heter «Budsjettene foreslås også styrket til IKT-investeringer i politiet.» Stortinget hadde altså ved sin budsjettbehandling få forutsetninger for å anslå hvilke konkrete behov det var for midler til en særskilt IKT-satsing i politiet. Fra Justisdepartementet ble det i det årlige tildelingsbrevet for bevilgningene til Politidirektoratet fastsatt, på side 6, at «Politidirektoratet skal innenfor den tildelte ramme i 2010 prioritere arbeidet med ny IKT-struktur og utvikling av ny IKT-plattform». Ved Politidirektoratets årlige disponeringsskriv til politidistriktene og særorganer ble det holdt igjen anslagsvis 180 mill. kroner til dette arbeidet.
Disse medlemmer vil understreke behovet for at Politidirektoratet og politidirektøren har tilstrekkelige fullmakter til å foreta disponeringer innenfor egne budsjetter. Det fremstår for disse medlemmer som et paradoks at regjeringen i sin budsjettproposisjon på detaljnivå styrer en økning på henholdsvis to og fire tjenestemenn til ulike politidistrikt med spesifikke arbeidsoppgaver, samtidig som det overlates til Politidirektoratet å avgjøre hvordan en omdisponering på anslagsvis180 mill. kroner til den sårt tiltrengte IKT-satsingen i politiet, som kunne ha gått til politidistriktenes driftsbudsjetter, skal gjennomføres. Denne satsingen kommer hele politi-Norge til gunst, og gis ubetinget støtte fra disse medlemmer. Disse medlemmer forutsetter at Stortinget som organ informeres på en langt bedre måte i fremtiden enn tilfellet var ved budsjettbehandlingen for 2010.
Komiteens medlemmer fra Høyre vil fremheve at Høyre med sitt alternative statsbudsjett, og med endringene ved behandlingen av revidert nasjonalbudsjett, har tilført politiet over 220 mill. kroner mer enn det som fremkommer av regjeringspartienes budsjett. De 180 millionene som ble prioritert til IKT-satsing fra Politidirektoratet ansees med dette fullt ut kompensert til samtlige politidistrikt. Slik kan det sikres at alle nyutdannede politistudenter får jobb, det kan forhindre at vikariater avsluttet på bakgrunn av budsjettsituasjonen og midler kan anvendes til oppgradering av materiell som bør utfases. Dette bidrar etter disse medlemmers oppfatning til å skape trygge lokalsamfunn landet rundt.
Som følge av endringene i departementsstrukturen gjeldende fra 1. januar 2010 ble det foretatt en del budsjettmessige justeringer, jf. Prop. 1 S Tillegg 3 (2009–2010). Justeringene tok ikke høyde for alle endringene i departementstrukturen, og det ble derfor varslet at det ville bli foretatt ytterligere budsjettjusteringer i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett 2010. Under Kommunal- og regionaldepartementet foreslås det en overføring på 6,219 mill. kroner fra Arbeidsdepartementet, jf. omtale under Arbeidsdepartementets kap. 600 post 1. Midlene er knyttet til framleie av lokaler til avdelinger som tidligere var underlagt Arbeids- og inkluderingsdepartementet.
Det foreslås på denne bakgrunn å øke bevilgningen på kap. 500 post 1 med 6,219 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Høyre viser til at Høyre har foreslått flere tiltak for utvikling i næringslivet og lokalsamfunn i sitt alternative statsbudsjett. Ved denne behandlingen foreslår Høyre økte bevilgninger til samferdsel og til bedring av bedriftenes rammebetingelser. Videre ønsker disse medlemmer på noe sikt å fjerne fylkeskommunen som administrativt nivå og som gir unødvendig byråkrati. Høyre vil også at kommunene får beholde mer av skatteinngangen ved å beholde selskapsskatten til kommunene. Disse medlemmer budsjetterer med dette en innsparing på 300 mill. kroner fordelt på postene 60 og 61.
Disse medlemmer foreslår å redusere bevilgningen med 150 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
551 | Regional utvikling og nyskaping | ||
60 | Tilskudd til fylkeskommuner for regional utvikling, nedsettes med | 150 000 000 | |
fra kr 1 488 800 000 til kr 1 338 800 000» |
Komiteens medlem fra Venstre mener at en målrettet satsing på tiltak i distriktene for å skape entusiasme og engasjement for lokal utvikling, er viktig. Dette må i hovedsak skje på grunnlag av lokale initiativ og interesser. Fylkeskommunene har ansvaret for å bistå kommuner og småsamfunn med de riktige tiltakene, og sitter nærmere utfordringene enn departement og staten gjør. Fylkene bør derfor være de som koordinerer og prioriterer hvilke prosjekter som skal få støtte til lokal mobilisering. At staten skal bidra til å gi støtte til noen få, bidrar mer til å synliggjøre en subjektiv forskjellsbehandling enn å prøve å bygge opp under lokal mobilisering flest mulig steder.
Dette medlem vil derfor foreslå en nominell videreføring av tilskuddene til fylkeskommuner for regional utvikling i forhold til nasjonalbudsjettet 2009, noe som vil gi en innsparing 52 mill. kroner. Dette medlem viser videre til at det, jf. svar på spørsmål nr. 18 fra Høyre, fortsatt er anslått at det pr. 1. juli 2010 kan anslås at det er 792,3 mill. kroner av gjenstående midler som ikke er utbetalt til fylkene og at en nominell videreføring således vil få små konsekvenser.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
551 | Regional utvikling og nyskaping | ||
60 | Tilskudd til fylkeskommuner for regional utvikling, nedsettes med | 52 000 000 | |
fra kr 1 488 800 000 til kr 1 436 800 000» |
Komiteens medlemmer fra Høyre viser til merknad under kap. 551 post 60.
Disse medlemmer foreslår å redusere bevilgningen med 150 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
551 | Regional utvikling og nyskaping | ||
61 | Næringsrettede midler til regional utvikling, kompensasjon for økt arbeidsgiveravgift, kan overføres, nedsettes med | 150 000 000 | |
fra kr 674 400 000 til kr 524 400 000» |
Kommunal- og regionaldepartementet vil innenfor bevilgningen på posten gi et tilskudd uten kunngjøring på inntil 4 mill. kroner til Det Digitale Agder. Det Digitale Agder er et prosjekt i regi av Vest- og Aust-Agder fylkeskommune som bl.a. omfatter mobildekning.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmet fra Venstre, tar redegjørelsen til orientering.
Komiteens medlem fra Venstre viser til den mer prinsipielle tilnærming til satsing på regional utvikling nærmere omtalt i kapittel 9.2 over. Dette medlem foreslår derfor å redusere nasjonale tiltak for regional utvikling med 25 mill. kroner. Dette er en post som har fått en betydelig vekst de siste årene, så også i 2010, uten at det er mulig å måle noen positiv effekt av de mange store og små symbolsaker det her bevilges noen hundretusen til.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
552 | Nasjonalt samarbeid for regional utvikling | ||
72 | Nasjonale tiltak for regional utvikling, kan overføres, nedsettes med | 25 000 000 | |
fra kr 428 500 000 til kr 403 500 000» |
For å sikre funksjonshemmede et godt og organisert fritidstilbud før og etter skoletid har regjeringen fremmet forslag om å innføre rett til skyss for funksjonshemmede til og fra skolefritidsordning i skoleåret, jf. Prop. 95 L (2009–2010). Det foreslås at retten blir innført fra 1. august 2010.
For å dekke merutgiftene for kommunene og fylkeskommunene i 2010 foreslår Kunnskapsdepartementet at det bevilges 10,8 mill. kroner over rammetilskuddet til kommunene og fylkeskommunene, hvorav 7,3 mill. kroner til over kap. 571 post 60 og 3,5 mill. kroner over kap. 572 post 60. Helårsvirkningen av forslaget vil i 2011 utgjøre 26 mill. kroner.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet viser til at regjeringens i statsbudsjettet 2010 fikk gjennomslag for å svekke toppfinansieringen for ressurskrevende tjenester med tilbakevirkende kraft. Disse medlemmer konstaterer at denne svekkelsen gjør det vanskeligere for kommunene å gi et tilfredsstillende tilbud denne gruppen. Disse medlemmer mener derfor at dette var en svært dårlig endring som dessverre vil ramme mottakerne av ressurskrevende tjenester på en uheldig måte.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«Stortinget ber regjeringen i statsbudsjettet for 2011 igjen øke prosentsatsen fra 80 pst. til 85 pst. og redusere innslagspunktet til 800 000 kroner for ressurskrevende tjenester.»
Komiteens medlemmer fra Høyre viser til at kun hver fjerde kommune har inntektsgradert foreldrebetaling i barnehagen i dag. Disse medlemmer foreslår derfor å bevilge 50 mill. kroner som øremerkes inntektsgradert foreldrebetaling i barnehagene. Midlene gis ved en økning i rammeoverføringen til kommunene.
Disse medlemmer prioriterer å styrke kunnskapsformidlingen i skolen og med dette flere undervisningstimer og tiltak for å øke lærerekrutteringen fremfor gratis frukt og grønt. Disse medlemmer mener mat er et primæransvar for foreldrene. Der det er behov for ordninger ved den enkelte skole bør dette skje i et samarbeid med foreldre og kommunen. Disse medlemmer viser til lovforslag i Innst. 351 L (2009–2010) som ifølge Finansdepartementet vil gi kommunene en besparelse på 93 mill. kroner.
Disse medlemmer foreslår å redusere bevilgningen med 43 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en reduksjon på 35,7 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
571 | Rammetilskudd til kommuner | ||
60 | Innbyggertilskudd, nedsettes med | 35 700 000 | |
fra kr 50 600 896 000 til kr 50 565 196 000» |
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti viser til at regjeringen denne høsten vil øke timetallet på småskoletrinnet med 1 uketime og 8 timers gratis SFO i tillegg til timetallsøkningene som ble innført i forrige periode. Dette medlem ser leksehjelp som et viktig frivillig tiltak, men ser samtidig at lekser kan være et viktig bindeledd mellom foreldre, barn og skole. Dette medlem vil i stedet for 8 timers gratis SFO i form av leksehjelp prioritere 32 mill. kroner på ulike tiltak knyttet til frivillig leksehjelp i kommunal og frivillig regi.
Dette medlem mener det er viktigere at ressursene brukes på å sikre at allerede eksisterende timer gir bedre læring og på å øke antall lærere i skolen. Dette medlem mener det ikke finnes dokumentasjon på at mer skole gir flinkere elever. Dette medlem mener vi trenger flere lærere og enda bedre lærere, ikke flere timer. Dette medlem vil derfor i stede øke lærertettheten med 1 000 flere lærere gjennom å omprioritere 280 mill. kroner til dette i stedet for å øke timetallet i skolen.
Dette medlem vil reversere tidligere vedtak om timetallsøkning på 6 ekstra timer i småskoletrinnet samt 2 timer gratis SFO pr. uke i 1.–4. klassetrinn. De ressurser som dette vil frigjøre i skolen, vil dette medlem benytte til å øke lærertettheten, samt til ulike utviklingstiltak blant annet i ungdomsskolen.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«Stortinget ber regjeringen legge til rette for at de midler som i 2010 er tenkt benyttet til 6 flere uketimer og 8 timer gratis SFO, kan omprioriteres til økt lærertetthet og tiltak til frivillig leksehjelp i kommunal og frivillig regi.»
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
571 | Rammetilskudd til kommuner | ||
60 | Innbyggertilskudd, nedsettes med | 198 300 000 | |
fra kr 50 600 896 000 til kr 50 402 596 000» |
Dette medlem viser til at regjeringen økte innslagspunktet fra 835 000 kroner til 865 000 kroner, og reduserte kompensasjonsgraden fra 85 til 80 pst., for ressurskrevende tjenester i 2010. Dette rammet en svært sårbar gruppe. Dette medlem viser til at regjeringen ikke varslet innstramming i ordningen i kommuneproposisjonen for 2010, og at KS heller ikke var blitt varslet om dette i sine konsultasjonsmøter med departementet. Endringen betydde en ekstraregning til kommunene på om lag 300 mill. kroner. Dette medlem viser til at Kristelig Folkeparti i sitt alternative budsjett for 2010 beholdt ordningen med en kompensasjonsgrad på 85 pst. og innslagspunkt på 835 000 kroner. Dette medlem mener at dette er nødvendig for å ivareta hensyn til forutsigbarhet for kommunene, og for å ivareta behovene til de innbyggerne som har behov for ressurskrevende tjenester. Dette medlem viser til for øvrig til merknader i Innstilling fra kommunal- og forvaltningskomiteen om kommuneproposisjonen 2011 (Prop. 124 S (2009–2010)).
Komiteens medlem fra Venstre viser til at fattigdom rammer enkeltmennesker – ofte uventet og tilfeldig, og av sammensatte årsaker. En del mennesker er varig ute av stand til å skaffe seg en inntekt de kan leve av. De skal ha et støttenivå som gir mulighet til et verdig liv. Støtteordninger som er avgjørende for barns livsvilkår, skal være rause. Dette medlems førsteprioritet vil være å bekjempe fattigdom og helseproblemer hos barn og barnefamilier, for vi starter ikke med blanke ark og like muligheter når vi kommer til verden, og ingen velger sin barndom.
Det er i dag store forskjeller fra kommune til kommune når det gjelder satsene for sosialhjelp og hvorvidt kontantstøtte og barnetrygd regnes inn i inntektsgrunnlaget. Paradokset er at forskning viser at lave sosialhjelpsatser gir flere langtidsbrukere, mens høye sosialhjelpsatser får folk videre i livet.
Dette medlem vil derfor innføre en nasjonal minstenorm for sosialhjelp til livsopphold (ekskl. boutgifter) som prisjusteres hvert år. Denne normen må på sikt tilsvare Statens institutt for forbruksforskning (SIFO) sin forskningsbaserte standard for et nøkternt livsopphold. Kontantstøtte og barnetrygd og barns eventuelle inntekter skal holdes utenfor denne minstenormen.
Dette medlem er også åpen for å se på om kriteriene for sosialhjelpssatsene er i tråd med de faktiske behov barn og unge opplever for å kunne bli inkludert i sosiale fellesskap på lik linje med andre. Dette medlem foreslår derfor en forpliktende opptrappingsplan for å øke og standardisere sosialhjelpssatsene og foreslår i første omgang en økning på 20 pst. på alle veiledende satser og at disse gjøres om til en nasjonal minstenorm for sosialhjelp med virkning fra 1. juli 2010. Dette medlem foreslår derfor å bevilge 325 mill. kroner til en slik ordning.
Dette medlem mener videre at innføringen av makspris for oppholdsbetaling i barnehager har vært uheldig av flere grunner, men særlig fordi dette grepet faktisk har ført til at flere lavinntektsfamilier har fått økte utgifter til barnehageplass. Mens kommunene har redusert de høyeste barnehagesatsene ganske kraftig, har flere av dem satt opp satsene for familier med de laveste inntektene. Færre kommuner enn tidligere graderer nå betalingen ut ifra foreldrenes inntekt. Dette medlem viser til at inntektsgradert foreldrebetaling gir god fordelingsvirkning, og dermed er et viktig grep for å bekjempe fattigdom. Dette medlem foreslår på denne bakgrunn å bevilge 100 mill. kroner til inntektsgradert foreldrebetaling i barnehager.
Dette medlem registrerer at det er kommet mange tilbakemeldinger i tiden etter at ordningen med gratis frukt og grønt for ungdomstrinnet ble innført i budsjettet for 2007. Flere skoler rapporterer om et stort merarbeid knyttet til ordningen for både lærere og renholdere, og store mengder frukt og grønnsaker kastes. Mange setter også spørsmålstegn ved bruken av ressurser på denne ordningen sammenliknet med den øvrige ressursbruken i skolen.
Dette medlem mener at man heller burde prioritere å sikre gode og tilstrekkelig mange lærere i tiden som kommer enn å innføre en frukt- og grøntordning som i beste fall er halvveis. Dette medlem viser til behandlingen av Ot.prp. nr. 55 (2008–2009), jf. Innst. O. nr. 86 (2008–2009) hvor ordningen ble foreslått avviklet av Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre.
Dette medlem foreslår på denne bakgrunn å avvikle dagens ordning med frukt og grønt f.o.m. høsten 2010. Dette medlem mener at det ut fra dagens budsjettsituasjon vil være mye mer målrettet og hensiktsmessig å foreta en omlegging av merverdiavgiftssystemet ved å innføre full merverdiavgift på brus og sterkt sukkerholdige drikkevarer, og samtidig innføre lav merverdiavgiftssats for frukt og grønt, jf. forslag og merknader under kap. 5521 post 70. Dette vil gagne hele befolkningen, også elevene, og er et viktig helse- og forbrukerpolitisk grep.
Dette medlem viser for øvrig til nærmere omtale av leksehjelpstiltak og timetallsutvidelse i grunnskolen under kap. 228 post 70, hvor dette medlem foreslår å reversere bevilgninger på hhv. 173,7 mill. kroner og 308 mill. kroner over kap. 571 post 60.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
571 | Rammetilskudd til kommuner | ||
60 | Innbyggertilskudd, forhøyes med | 98 500 000 | |
fra kr 50 600 896 000 til kr 50 699 396 000» |
Bevilgningen til fagskoleutdanning ble flyttet fra Kunnskapsdepartementets budsjett til fylkeskommunenes rammetilskudd ifm. forvaltningsreformen. Kap. 6A i privatskoleloven vil opphøre fra og med juli 2010. Designinstituttet, Fagskolen for bok og papir og Kunstskolen i Rogaland har meldt overgang til fagskoleloven. Tilskuddet til disse skolene legges derfor inn i rammetilskuddet til fylkeskommunene (Oslo og Rogaland). På denne bakgrunn foreslås det å overføre 4 mill. kroner fra kap. 228 post 72 Private skoler godkjent etter kap. 4 i voksenopplæringsloven over Kunnskapsdepartementets budsjett til kap. 572 post 60.
I forbindelse med statsbudsjettet foretas det årlig en justering i fylkeskommunenes samlede inntektsramme for endret antall elever i private videregående skoler. Ved en feil er trekket i saldert budsjett for 2010 16,4 mill. kroner for høyt. Årsaken til dette er at trekket var basert på elevtallet pr. 1. oktober 2008 og ikke på gjennomsnittlig elevtall høst og vår skoleåret 2008–2009. Det foreslås derfor at bevilgningen på kap. 572 post 60 økes med 16,4 mill. kroner.
Det foreslås en bevilgning på 10,8 mill. kroner knyttet til innføring av rett til skyss for funksjonshemmede til og fra SFO fra 1. august 2010, fordelt med 7,3 mill. kroner til kommunene og 3,5 mill. kroner til fylkeskommunene, jf. omtale under kap. 571 post 60 ovenfor.
Selskap som har inngått miljøavtale med staten og meldt seg inn i NOx-fondet før 1. juli 2008, er fritatt for NOx-avgift. Samferdselsdepartementet har foretatt en nærmere kvalitetssikring av ferjedriftens behov for kompensasjon som gjelder NOx-avgift. For den delen av ferjedriften som staten fortsatt har ansvaret for, og for ferjer i det nye fylkesvegnettet viser gjennomgangen et lavere kompensasjonsbehov, jf omtale under kap. 1320 post 72 under Samferdselsdepartementet.
For fylkeskommunenes kjøp av persontransporttjenester er kompensasjonsbehovet 9,9 mill. kroner lavere enn lagt til grunn i saldert budsjett 2010. På bakgrunn av dette foreslås det å redusere rammetilskuddet til fylkeskommunene med 9,9 mill. kroner i 2010. Av dette er 7,1 mill. kroner en reduksjon i kompensasjonen til Nordland fylkeskommune.
Samferdselsdepartementet tar sikte på å foreta en nærmere kvalitetssikring av ferjedriftens behov for kompensasjon som gjelder NOx-avgift også i forbindelse med budsjettet for 2011.
I saldert budsjett 2010 er det bevilget 0,1 mill. kroner til kompensasjon for energiavgift på gass for fylkesvegferjer over fylkeskommunenes rammetilskudd. I forbindelse med revidert nasjonalbudsjett 2010 foreslår regjeringen å innføre en CO2-avgift på gass med virkning fra 1. juli 2010, samtidig som energiavgiften på gass ikke blir innført. Det tas også sikte på at gass til bruk i innenriks sjøfart skal fritas for avgiften. Fritaket for innenriks sjøfart er imidlertid avhengig av at ESA ikke har innvendinger. Dersom det ikke blir fritak for innenriks sjøfart, legges det opp til kompensasjon for kjøp av fylkes- og riksvegferjetjenester. Regjeringen vil komme tilbake til evt. bevilgningsmessige konsekvenser i forbindelse med nysalderingen av statsbudsjettet for 2010.
Samlet foreslås det å øke bevilgningen på kap. 572 post 60 med 14 mill. kroner.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Fremskrittspartiet, Høyre og Venstre, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet viser til at regjeringen i Prop. 125 S (2009–2010) går inn for å redusere kap. 572 post 60 med 9,9 mill. kroner grunnet lavere kompensasjonsbehov knyttet til NOx-avgift. Disse medlemmer ønsker isteden å bruke disse 9,9 mill. kroner til å styrke ferjetilbudet, og går derfor imot regjeringens reduksjon. Disse medlemmer vil for øvrig vise til sine merknader og bevilgningsforslag til riksvegferjetjenester i kap. 1320 post 72. Disse medlemmer viser dessuten til forslag om ikke å innføre CO2-avgift på gass i denne innstillingens kapittel 4.
Disse medlemmer foreslår å øke bevilgningen med 9,9 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en økning på 23,9 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
572 | Rammetilskudd til fylkeskommuner | ||
60 | Innbyggertilskudd, forhøyes med | 23 900 000 | |
fra kr 24 652 511 000 til kr 24 676 411 000» |
Komiteens medlemmer fra Høyre mener fylkeskommunene bør prioritere drift av de videregående skolene og samferdsel, og for øvrig kan effektivisere sin drift.
Disse medlemmer foreslår å redusere bevilgningen med 125 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en reduksjon på 111 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
572 | Rammetilskudd til fylkeskommuner | ||
60 | Innbyggertilskudd, nedsettes med | 111 000 000 | |
fra kr 24 652 511 000 til kr 24 541 511 000» |
Komiteens medlem fra Venstre viser videre til at regjeringen har videreført tiltaket fra St.prp. nr. 37 (2008–2009) om økt lærlingetilskudd. Dette medlem er positiv til tiltak som gjør at bedrifter stimuleres til å ansette flere lærlinger, men mener at et varig fritak av arbeidsgiveravgift for lærlinger slik dette medlem foreslår i denne innstilling og i Innst. 351 L (2009–2010), er et langt mer treffsikkert virkemiddel enn en midlertidig økning av lærlingestilskuddet. Dette medlem viser også til at et arbeidsgiveravgiftsfritak vil ha en positiv provenyeffekt for bedriftene på 280 mill. kroner, mens en styrking av lærlingetilskuddet til sammenligning har en ramme på 190 mill. kroner. Den bokførte virkningene for 2. halvår 2010 av tiltakene er omtrent provenynøytralt.
Dette medlem er enig i intensjonen om gratis læremidler i den videregående skolen, men mener at den eksisterende ordningen ikke er god nok, og i praksis er blitt en byråkratisk utlånsordning som er ressurskrevende for administrasjonen og upraktisk for elevene. Dette medlem foreslår heller å innføre behovsprøvd stipend for læremidler i videregående skole. Maksimalt stipend økes til 600 kroner pr. måned, og er et mer målrettet tiltak som vil hjelpe dem som trenger det mest. Dette vil innebære en samlet reduksjon i bevilgningene på 331,2 mill. kroner over hhv. kap. 572 post 60 (308 mill. kroner), kap. 228 post 71 (21,1 mill. kroner), kap. 228 post 74 (0,3 mill. kroner), kap. 228 post 75 (0,6 mill. kroner), kap. 228 post 76 (0,2 mill. kroner), kap. 222 post 1 (0,4 mill. kroner) og kap. 2410 post 70 (0,6 mill. kroner)
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
572 | Rammetilskudd til fylkeskommuner | ||
60 | Innbyggertilskudd, nedsettes med | 389 000 000 | |
fra kr 24 652 511 000 til kr 24 263 511 000» |
I Prop. 1 S (2009–2010) Statsbudsjettet for 2010 ble det varslet at satsene for egenandelen i bostøtteregelverket vil bli justert 1. juli 2010, samtidig med at inntektsopplysninger (likningsdata) for inntektsåret 2009 vil bli lagt til grunn for beregningene av bostøtte. Innslagspunktene for progressiv opptrapping av egenandelen vil 1. juli bli justert fra 169 001 til 178 001 kroner for aleneboende unge uføre, og fra 131 001 til 142 001 kroner for andre aleneboende. For større husstander blir innslagspunktene tilsvarende justert, i tråd med systemet for personvekter i bostøtten.
Komiteen tar redegjørelsen til etterretning.
Tilskuddet ble opprettet i samarbeid med Oslo kommune for å bidra til at leietakere som bor i tidligere husleieregulerte boliger i Oslo kommune og som har en vanskelig økonomisk situasjon, skulle kunne beholde boligen etter at husleiereguleringen ble avviklet 1. januar 2010.
Antall mottakere har vært lavere enn tidligere antatt. I mars 2010 ble det utbetalt til sammen 531 289 kroner i tilskudd til 128 mottakere. Det forventes imidlertid at antall mottakere vil øke noe i løpet av året. Det anslås nå at det totalt vil bli utbetalt 8,3 mill. kroner i husleietilskudd i 2010. Utgiftene skal deles likt mellom staten og Oslo kommune. Statens andel anslås dermed til 4,15 mill. kroner i 2010. Dette innebærer et mindrebehov på posten på 17,35 mill. kroner.
I forbindelse med behandlingen av Prop. 1 S (2009–2010) i Stortinget ble formuesgrensen på tilskuddet økt fra 100 000 til 250 000 kroner. Dette ble finansiert ved en omdisponering av midler fra kap. 581 post 75 Boligtilskudd til etablering, tilpasning og utleieboliger. Det foreslås at 1,5 mill. kroner av mindrebehovet på posten tilbakeføres til kap. 581 post 75.
Avviklingen av husleiereguleringen berører også om lag 50 leieboliger i Trondheim kommune. Ut fra hensyn til likebehandling av kommuner og enkeltpersoner foreslås det at ordningen med husleietilskudd utvides til også å gjelde leietakere i tidligere husleieregulerte boliger i Trondheim kommune.
Vilkårene for å motta støtte settes lik vilkårene som gjelder i Oslo kommune, med unntak av leiesummen som det kan gis tilskudd til. I Oslo kommune gis det ikke tilskudd til den delen av husleien som overstiger 14 500 kroner pr. måned. Det foreslås at dette taket settes til 11 000 kroner i Trondheim kommune, da det er dokumentert lavere gjennomsnittlig leienivå i Trondheim. Trondheim kommune vil utarbeide forskrift for tilskuddet og administrere tildelingen og rapportere til Husbanken om bruk av midlene.
Tilskuddsbehovet i Trondheim kommune er anslått til 500 000 kroner i 2010. Utgiftene skal deles likt mellom staten og Trondheim kommune. På bakgrunn av dette foreslås det en bevilgning på 250 000 kroner i 2010 knyttet til en utvidelse av ordningen til også å gjelde boliger i Trondheim kommune.
Samlet sett foreslås det at bevilgingen på posten reduseres med 17,1 mill. kroner, fra 21,5 mill. kroner til 4,4 mill. kroner i 2010.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Samlet tilsagnsramme på posten i saldert budsjett 2010 er 731,1 mill. kroner, hvorav det er forutsatt at 311,2 mill. kroner skal gå til tilskudd til utleieboliger. Dette vil gi rom for å gi tilsagn om tilskudd til i underkant av 900 utleieboliger.
Det har vært stor etterspørsel etter tilskudd til utleieboliger til flyktninger og andre vanskeligstilte i 2010, og det er grunn til å tro at pågangen etter tilskudd til utleieboliger vil fortsette utover i 2010. Det foreslås derfor at tilsagnsrammen for boligtilskudd til utleieboliger økes med 88,8 mill. kroner i 2010. Dette gir rom for å gi tilsagn om tilskudd til i underkant av 250 flere utleieboliger i 2010.
Det legges til grunn at tilsagnsrammen kommer til utbetaling over fire år, med 45 pst. utbetaling første året, 34 pst. andre året, 11 pst. tredje året og 6 pst. fjerde året. I tillegg legges det til grunn at 4 pst. av tilsagnene ikke kommer til utbetaling. Som følge av forslaget om økt tilsagnsramme foreslås det derfor å øke bevilgningen på posten med 40 mill. kroner i 2010. I tillegg foreslås det at tilsagnsfullmakten økes med 48,9 mill. kroner, fra 333,9 mill. kroner til 382,8 mill. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak.
Videre foreslås posten økt med 1,5 mill. kroner, jf. omtale under post 61 Husleietilskudd.
Samlet foreslås det at bevilgningen på posten økes med 41,5 mill. kroner, fra 896,1 mill. kroner til 937,6 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag, jf. forslag til vedtak I og VI. 1 under kapittel 23 Komiteens tilråding.
Rentekompensasjonsordningen skal stimulere kommuner og fylkeskommuner til å bygge nye skole- og svømmeanlegg, samt rehabilitere og ruste opp eksisterende anlegg. Det er hittil gitt en investeringsramme på til sammen 20 mrd. kroner siden ordningen ble etablert i 2002, hvorav en økning på 2 mrd. kroner i 2010. På bakgrunn av nye renteanslag for 2010 og som følge av at færre tilsagn enn forutsatt i saldert budsjett 2010 har kommet til utbetaling, foreslås det at bevilgningen på posten reduseres med 50 mill. kroner, fra 485,3 mill. kroner til 435,3 mill. kroner.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Fremskrittspartiet, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet mener at en reduksjon av økonomiske stimuli til kommuner og fylkeskommuner for å bygge nye eller rehabilitere eksisterende skole- og svømmeanlegg, vanskeliggjør mulighetene for å ta igjen etterslepet på denne bygningsmassen. Disse medlemmer peker på at Rådgivende Ingeniørers Forenings rapport State of the Nation påviser et forfall som over lang tid har medført et stort etterslep i vedlikehold og derfor dårlig tilstand for kommunal bygningsmasse. Med tanke på at mange kommuner velger å ikke prioritere slike anlegg i tilstrekkelig grad, er signalvirkningen overfor kommuner og fylkeskommuner uheldig i forhold til å benytte seg av rentekompensasjon for å sikre nødvendig rehabilitering av denne typen anlegg. Disse medlemmer går imot regjeringens forslag.
Rentekompensasjonsordningen skal stimulere til sikring og bevaring av kirkene. Investeringsrammen var i 2009 på til sammen 2,5 mrd. kroner. I Prop. 93 S (2009–2010) foreslås det en investeringsramme i 2010 på 500 mill. kroner, tilsvarende udisponert ramme i 2009. Som følge av den udisponerte rammen i 2009 reduseres bevilgningsbehovet i 2010 med 7,7 mill. kroner, jf. forslag til bevilgningsendring i Prop. 93 S (2009–2010).
På bakgrunn av nye renteanslag for 2010 og som følge av at færre tilsagn enn forutsatt i saldert budsjett 2010 har kommet til utbetaling, foreslås det at bevilgningen på posten reduseres med ytterligere 27,3 mill. kroner, til 34,1 mill. kroner.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Fremskrittspartiet, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet mener en reduksjon av økonomiske stimuli for å sikre og bevare kirkebygg er svært uheldig i en situasjon der behovet for sikring og bevaring er betydelig. Disse medlemmer peker på at Rådgivende Ingeniørers Forenings rapport State of the Nation påviser at kirkene har en gjennomsnittlig lavere tilstand i forhold til andre typer kommunale bygg, noe som innebærer en anselig andel bygningsmasse er dårlig og har til dels store tekniske oppgraderingsbehov. Disse medlemmer foreslår å opprettholde posten i sin opprinnelige form. Disse medlemmer går imot regjeringens forslag.
Tilskuddet dekker sjablongmessige utgifter til renter og avdrag på lån som har påløpt siden 1. januar 1998 til sykehjemsplasser og omsorgsboliger som har fått tilskudd under Handlingsplanen for eldreomsorgen og Opptrappingsplanen for psykisk helse. På bakgrunn av nye renteanslag for 2010 foreslås det at bevilgningen på posten reduseres med 50 mill. kroner, fra 1 211,1 mill. kroner til 1 161,1 mill. kroner.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Fremskrittspartiet, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet mener en reduksjon av tilskudd ikke vil føre til å opprettholde en høyere takt i forhold til bygging av omsorgsboliger og sykehjemsplasser. Disse medlemmer viser til de handlingsplaner Stortinget har vedtatt siden slutten av 1990-tallet med en storstilt utbygging av boliger for pleie- og omsorgstrengende. Disse medlemmer mener at satsingen har vært konsentrert om bygging av omsorgsboliger der tilbudet av, og tilgjengeligheten til, tjenester har vært sterkt nedprioritert. Antallet sykehjemsplasser har, slik disse medlemmer ser det, ikke økt i takt med behovet og er i dag betydelig lavere enn målet om at antallet sykehjemsplasser skal tilsvare 25 pst. av befolkningen over 80 år. Disse medlemmer vil også minne om at antallet pleietrengende over 90 år er voksende, og dersom det skal bli mulig å oppnå det nødvendige antall sykehjemsplasser, mener disse medlemmer at målet må være 17 000 nye plasser i sykehjem frem mot 2015. Disse medlemmer anser at det kan bli nødvendig å forlenge tilskudds- og byggeperioden for å nå dette målet. Når det gjelder omsorgsboliger, mener disse medlemmer at behovet er betydelig mindre og at 5 000 nye plasser vil være tilstrekkelig frem mot 2015. Disse medlemmer går imot regjeringens forslag.
I 2008 ble det innført et nytt investeringstilskudd til omsorgsboliger og sykehjemsplasser. Fram til og med 2010 er det fastsatt tilsagnsrammer som gir rom for til sammen 6 000 enheter, henholdsvis 1 000, 2 500 og 2 500 enheter i 2008, 2009 og 2010. Utbetaling av investeringstilskuddet fordeles over fire år, slik at 20 pst. av tilsagnsrammen utbetales det første året, 35 pst. det andre og tredje året, og 10 pst. det fjerde året.
Tilsagnsrammen på posten var på 1 305 mill. kroner i 2009. Dette ga rom for å gi tilskudd til nye 2 500 enheter. Det kom imidlertid noe færre søknader enn antatt, og det ble gitt tilsagn for 926,1 mill. kroner i 2009, tilsvarende i underkant av 2 000 enheter. Dette gir et redusert bevilgningsbehov i 2009–2012 på til sammen om lag 380 mill. kroner. I henhold til gjeldende utbetalingsplan vil dette gi et mindrebehov på 132,9 mill. kroner i 2010. Det foreslås derfor å redusere bevilgningen på posten med 132,9 mill. kroner, fra 901,25 mill. kroner til 768,35 mill. kroner.
Det foreslås videre at tilsagnsfullmakten reduseres med 170,6 mill. kroner, fra 1 715,3 mill. kroner til 1 544,7 mill. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Fremskrittspartiet og Kristelig Folkeparti, slutter seg til regjeringens forslag, jf. forslag til vedtak I og VI. 1 under kapittel 23 Komiteens tilråding.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet, Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre viser til at Husbanken ikke kan tildele tilskudd til bygging av omsorgsboliger dersom kommunen vil samarbeide med private kommersielle aktører, herunder boligbyggelag, om utbygging. Disse medlemmer mener det er avgjørende at det bygges plasser i sykehjem og omsorgsboliger, for å sikre bedre kapasitet i tilbudet i tråd med den demografiske utviklingen. Slik disse medlemmer ser det, er det positivt om kommunene gjennom samarbeid med ulike private aktører kan bidra til et bedre tilbud til brukerne. Rigide krav til eierform hos utbygger vil forhindre nødvendig forbedring av tilbudet og ramme syke eldre og andre som har behov for dette tilbudet. Disse medlemmer påpeker at privat utbygging av barnehageplasser har vært avgjørende for å sikre full barnehagedekning, og mener dette er en hensiktsmessig samarbeidsform også i forhold til utvikling av andre offentlige tilbud.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«Stortinget ber regjeringen endre Husbankens retningslinjer for tildeling av tilskudd til sykehjemsplasser og boliger tilrettelagt for heldøgns pleie og omsorg slik at tilskudd kan tildeles kommunene uavhengig av hvilke aktører kommunen ønsker å samarbeide med om selve utbyggingen.»
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet ønsker å utvide tilskuddsordningen for bygging av sykehjem, i tråd med Fremskrittspartiets alternative statsbudsjett for 2010. Disse medlemmer viser til merknader under post 63. Disse medlemmer foreslår at tilskuddet økes fra 600 000 kroner til 800 000 kroner, samt at det ikke settes noen ramme før 25-prosentmålet er nådd. Disse medlemmer går imot regjeringens forslag.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«Stortinget ber regjeringen øke tilskuddet i tilskuddsordningen for bygging av sykehjem fra 600 000 kroner til 800 000 kroner, samt fjerne rammen inntil 25-prosentmålet er nådd.»
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti mener en tilstrekkelig dekning av sykehjemsplasser og omsorgsboliger er nødvendig for en forsvarlig og verdig eldreomsorg. Det er behov for å stimulere kommunene ytterligere for at utbyggingen skal skje, siden det kommer inn færre søknader enn forventet. Dette medlem foreslår derfor at den gjennomsnittlige statlige tilskuddsandelen øker fra 25 pst. til 35 pst. fra 1. januar 2010, og at tilsagnsrammen øker fra 2 500 til 3 000 plasser. Dette innebærer en økt bevilgning på 183,5 mill. kroner.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
586 | Tilskudd til omsorgsboliger og sykehjemsplasser | ||
64 | Investeringstilskudd, kan overføres, forhøyes med | 50 600 000 | |
fra kr 901 250 000 til kr 951 850 000» |
Bevilgningen på posten dekker utbetalinger av lån til Husbankens kunder og utlån til opptjente, men ikke betalte renter. Lånerammen i Husbanken ble økt med 2 mrd. kroner i november 2009, jf. Prop. 21 S (2009–2010) og Innst. 34 S (2009–2010). Denne økningen er ikke hensyntatt i saldert budsjett 2010, og innebærer et økt bevilgningsbehov i 2010 på om lag 985 mill. kroner.
I saldert budsjett 2010 er det lagt til grunn at 50 pst. av tilsagnsrammen kommer til utbetaling det første året, 25 pst. det andre året, 15 pst. det tredje året, 5 pst. det fjerde året og at 5 pst. av tilsagnene som gis ikke kommer til utbetaling. Husbanken legger nå til grunn en utbetalingsprofil på henholdsvis 45, 23, 13 og 4 pst., og 15 pst. frafall. Dette innebærer et redusert bevilgningsbehov på anslagsvis 750 mill. kroner i 2010.
Det foreslås derfor at bevilgningen på posten økes med 234,2 mill. kroner, fra 14 008,1 mill. kroner til 14 242,3 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
I Prop. 1 S (2009–2010) heter det at det på denne posten blir inntektsført tilfeldige inntekter som forsinkelsesrente, tilbakebetalte tilskudd og andre tilfeldige inntekter. Fra og med statsbudsjettet for 2010 er det imidlertid foretatt endringer i budsjettering og regnskapsføring av lånepostene i Husbanken, som bl.a. innebærer at forsinkelsesrenter føres på kap. 5615 post 80 Renter. Riktig tekst under kap. 5312 post 11 skal derfor være:
«På denne posten blir det inntektsført tilfeldige inntekter som tilbakebetalte tilskudd og andre tilfeldige inntekter.»
Komiteen tar redegjørelsen til etterretning.
Bevilgningen på posten er knyttet til ordinære og ekstraordinære avdrag, tilbakebetaling av tap og tilbakebetaling av opptjente renter fra forrige budsjettermin. På bakgrunn av regnskapstall for 2009 anslås det at innbetaling av avdrag blir om lag 50 mill. kroner lavere enn forutsatt, mens tilbakebetaling av opptjente renter fra forrige budsjettermin anslås å øke med om lag 65 mill. kroner. I tillegg anslås tilbakebetaling av tap å bli noe lavere enn forutsatt.
Samlet sett foreslås det at bevilgningen på posten økes med 11,8 mill. kroner, fra 8 964,4 mill. kroner til 8 976,2 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Posten omfatter bl.a. opptjente og betalte renter og forsinkelsesrenter og opptjente, ikke betalte renter. På bakgrunn av nye renteanslag for 2010 foreslås det at bevilgningen på posten reduseres med 238,4 mill. kroner, fra 3 856,7 mill. kroner til 3 618,3 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Som følge av endringene i departementsstrukturen gjeldende fra 1. januar 2010 ble det i Prop. 1 S Tillegg 3 (2009–2010) foretatt en del budsjettmessige justeringer. Justeringene tok ikke høyde for alle endringene og det ble derfor varslet at det ville bli foretatt ytterligere budsjettjusteringer i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett 2010. På denne bakgrunn foreslås bevilgningen på kap. 600 post 1 redusert med 6,788 mill. kroner mot tilsvarende samlet økning under Justisdepartementet, Kommunal- og regionaldepartementet, Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet og Fornyings- og administrasjonsdepartementet. Det vises til omtale under de øvrige berørte departementene.
Planlagte utgifter på kap. 600 post 45 er knyttet til ordinære driftsoppgaver for Arbeidsdepartementet, og ikke investeringsformål. Bevilgningen på posten foreslås derfor omdisponert til post 1.
Som følge av dette foreslås bevilgningen på kap. 600 post 1 økt med 3,2 mill. kroner mot en tilsvarende reduksjon på post 45.
Samlet foreslås bevilgningen på kap. 600 post 1 redusert med 3,588 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Det vises til omtale under kap. 600 post 1. Bevilgningen på kap. 600 post 45 foreslås redusert med 3,2 mill. kroner mot en tilsvarende økning av bevilgningen på kap. 600 post 1.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen på posten i saldert budsjett er på 54,4 mill. kroner. Bevilgningen på kap. 601 dekker Arbeidsdepartementets virksomhet knyttet til utredning, forskning m.v. Prosjektandelen av aktiviteten finansieres over post 21, mens tilskudd finansieres over post 70. Andelen tilskudd i 2010 forventes å bli høyere enn lagt til grunn i saldert budsjett.
Det foreslås på denne bakgrunn at bevilgningen på kap. 601 post 21, reduseres med 2,785 mill. kroner mot tilsvarende økning av bevilgningen på kap. 601 post 70.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen på posten i 2010 er på 22,7 mill. kroner. Det vises til omtale under kap. 601 post 21 ovenfor.
Det foreslås at bevilgningen på kap. 601 post 70, økes med 2,785 mill. kroner mot tilsvarende reduksjon for kap. 601 post 70.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Nav-reformen innebærer en ny organisering av arbeids- og velferdsforvaltningen. Etableringen av Nav-kontor er nå på det nærmeste gjennomført.
I St.prp. nr. 46 (2004–2005) framgår det at disse kontorene skal gi «en dør» til arbeids- og velferdsforvaltningens tjenester, og at de skal oppleves av brukerne som en samlet enhet. En rekke funksjoner som ikke krever brukernærhet skal samtidig kunne ivaretas gjennom regional spesialisering eller i landsdekkende enheter for å sikre rask behandling og god kvalitet, og for å frigjøre ressurser til brukeroppfølging i førstelinjen.
Formålet med å opprette forvaltningsenheter, slik det omtales i St.prp. nr. 1 (2006–2007), var å:
Sikre bedre kvalitet i vedtak og tjenesteyting som følge av kortere saksbehandlingstid, høyere kvalitet i vedtak/informasjon og likebehandling.
Frigjøre personalressurser som kan nyttes til økt oppfølging og veiledning overfor brukere med omfattende bistandsbehov.
Sikre at Nav-kontoret kan konsentrere seg om veilednings- og oppfølgingstjenester som krever direkte møte med brukerne.
Etableringen av forvaltningsenhetene var følgelig et resultat av en avveining mellom hensynet til brukernærhet på den ene siden og hensynet til kvalitet, likebehandling og effektivitet i ytelsesforvaltningen på den annen side. Forutsetningen for etableringen av forvaltningsenheter var at tjenestene skulle fremstå som helhetlige for brukerne og at det ikke etableres en arbeidsdeling mellom Nav-kontorene og forvaltningsenhetene som skaper utfordringer for brukerne.
På bakgrunn av blant annet Riksrevisjonens rapport om revisjon av Arbeids- og velferdsetaten for budsjettåret 2008 (jf. Tillegg 2 til Dokument 1 (2009–2010)), høringen i kontroll- og konstitusjonskomiteen 15. januar 2010 og komiteens innstilling (Innst. 143 S (2009–2010)), har regjeringen nedsatt en ekspertgruppe for å se nærmere på arbeidsdelingen og samhandlingen mellom Nav-kontorene og forvaltningsenhetene. Det vises til proposisjonen for nærmer omtale.
I St.prp. nr. 51 (2008–2009) ble det gitt en redegjørelse for situasjonen i arbeids- og velferdsforvaltningen. Det ble bl.a. redegjort for utfordringer knyttet til ytelsesbehandlingen, herunder restansesituasjonen, og det ble påpekt at det var mangler knyttet til internkontroll i Arbeids- og velferdsetaten.
Arbeids- og velferdsdirektoratet har i perioden etter framleggelsen av St.prp. nr. 51 (2008–2009), arbeidet målrettet og langsiktig med å bedre kvaliteten i ytelsesforvaltningen. Siden april 2009 har antall restanser gått ned innenfor de fleste ytelsesområdene. For å bedre internkontrollen i ytelsesbehandlingen, er det utarbeidet en kontrollstrategi for perioden 2009–2015 og en handlingsplan for internkontroll 2010–2011. I oktober 2009 innførte Arbeids- og velferdsetaten obligatoriske krav til kontroller i saksbehandlingen, såkalte nøkkelkontroller, for fem sentrale stønadsområder. Nøkkelkontrollene skal gradvis utvides til andre stønadsområder, basert på vurderinger av risiko og vesentlighet. Arbeidet med å bedre internkontrollen i Arbeids- og velferdsetaten er et langsiktig arbeid som vil måtte gjennomføres i faser, hvor også utvikling av nye IKT-løsninger er en viktig faktor. Modernisering av IKT-systemene i etaten vil være et tidkrevende prosjekt, og det vil ta tid før gevinster fra moderniseringen vil kunne realiseres i form av bl.a. bedre kvalitet og kontroll i ytelsesforvaltningen.
Erfaringer så langt tyder på at implementeringen av arbeidsavklaringspenger, herunder innføring av nye meldekortrutiner, fungerer tilfredsstillende. Ifølge Arbeids- og velferdsdirektoratet sender de aller fleste brukerne (over 98 pst.) inn meldekortene som forutsatt.
Arbeids- og velferdsetaten innførte i desember 2008 et nytt IKT-system for saksbehandling og utbetaling av pensjoner (Pesys). IKT-prosjektet er meget omfattende. Parallelt med innføring av systemløsningen, har etaten etablert ny organisering og nye arbeidsprosesser på pensjonsområdet.
Arbeids- og velferdsdirektoratet har opplyst at det i perioden etter innføring av det nye IKT-systemet har blitt identifisert feil i systemet som har ført til feil i beregningen av pensjoner for enkelte grupper. Det har også forekommet saksbehandlingsfeil i enkeltsaker som ikke er fanget opp av etatens systemer for internkontroll. Etaten opplyser at de systemtekniske årsakene til feilberegningen er i ferd med å rettes opp.
Arbeidsdepartementet vil ha en tett oppfølging av Arbeids- og velferdsetatens videre arbeid med kvalitet og internkontroll både på pensjonsområdet og for andre ytelser.
Helseøkonomiforvaltningen (HELFO) overtar ansvaret for forvaltningen av frikort for enkeltpersoner fra Arbeids- og velferdsetaten fra 1. juni 2010, jf. Prop. 1 S (2009–2010). Som følge av oppgaveoverføringen, foreslås det å overføre 24 mill. kroner fra kap. 605 post 1 til kap. 720 post 1.
Forsøk med utdanningsvikariater/utdanningspermisjon, som var et IA-tiltak, ble avsluttet ved utgangen av 2009. Som følge av dette er det frigjort 20 mill. kroner på kap. 634 post 76 i 2010, som foreslås benyttet til andre formål.
I protokoll og ny IA-avtale av 24. februar 2010 er det foreslått å utvikle en rekke nye tiltak rettet mot sykmelder. Dette omfatter:
Faglig støtte/veiledning for sykmeldingsarbeidet.
System for regelmessige tilbakemeldinger til sykmelder om egen sykmeldingspraksis, sammenlignet med andre.
Krav om obligatorisk opplæring i sykmeldingsarbeid for alle som skal sykmelde.
I forbindelse med dette utviklingsarbeidet er det nødvendig å gjennomføre et omfattende kartleggingsarbeid, hvor det blant annet vil være behov for midler til frikjøp av leger. Det er også behov for å øke driftsbevilgningen for 2010 til Arbeids- og velferdsetaten for å sikre god framdrift for utviklingsarbeider i forbindelse de nye IA-tiltakene.
Det foreslås derfor å øke bevilgningen på kap. 605 post 1 med 20 mill. kroner mot tilsvarende reduksjon på kap. 634 post 76.
Ifm. behandlingen av Prop. 1 S (2009–2010) ble kap. 605 post 1 økt med 3,5 mill. kroner til administrative utgifter knyttet forslaget om rett til fedrekvote for fedre hvor mor har opparbeidet rett til foreldrepenger i en stillingsandel på mindre enn 50 pst. Prop. 80 L (2009–2010) ble lagt fram 5. mars 2010 og endringen trer i kraft 1. juli 2010. I forbindelse med utarbeidelsen av lovproposisjonen kom det fram opplysninger om at forslaget likevel ikke har administrative konsekvenser for Arbeids- og velferdsetaten. Som følge av dette foreslås bevilgningen på kap. 605 post 1 redusert med 3,5 mill. kroner.
Samlet foreslås bevilgningen på kap. 605 post 1 redusert med 7,5 mill. kroner.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Kristelig Folkeparti og Venstre, tar redegjørelsen til orientering, og slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet viser til at ifølge Norsk Kundebarometer har Nav i 2010 en kundetilfredshet på 51,2 prosent, mot 57,7 prosent i 2007.
Disse medlemmer mener at man ikke kan legge avgjørende vekt på disse tallene, men det er likevel en indikator på at mange brukere er misfornøyde med Nav.
Disse medlemmer mener at arbeidet med å nedbygge restanser må forseres ytterligere, dog uten at det finner sted noen kvalitetsreduksjon i saksbehandlingen. Vedtak må være kvalitetssikret på en betryggende måte, noe som betinger at også internkontrollen prioriteres høyt.
Disse medlemmer har videre merket seg at Riksrevisjonen i Tillegg 2 til Dokument 1 (2009–2010) har påpekt manglende kvalitet i oppfølgingstjenester og ytelsesforvaltning. Dette synes kanskje særlig å gjøre seg gjeldende i Navs utenlandsforvaltning.
Disse medlemmer mener at det bør skje en betydelig styrking av innsatsen for å unngå feilutbetalinger til medlemmer av folketrygden, slik at man sikrer at brukerne får rett ytelse til rett tid.
Disse medlemmer viser til at Stortingets behandling av St.prp. nr. 51 (2008–2009) hvor det fremgikk at regjeringen skulle foreta en ny gjennomgang vedrørende hvilke oppgaver som skulle ligge hos 1. linjetjenesten (Nav lokalt), og hva som skulle være hos forvaltningsenheten.
For å sikre raskere og mer presis saksbehandling mener disse medlemmer det vil være avgjørende at man tilbakefører oppgaver fra Nav-forvaltning til Nav-lokalt.
Disse medlemmer har ved flere anledninger tatt til orde for dette, og etterlyser nå en gjennomgang fra regjeringen på hvordan man konkret har fulgt opp St.prp. nr. 51 (2008–2009).
Disse medlemmer viser videre til at regjeringen i sin Soria Moria II-erklæring har uttalt at man vil vurdere å innføre en ordning med velferdsombud. Disse medlemmer hadde derfor forventet at regjeringen la frem en egen sak om dette i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett 2010.
Disse medlemmer viser for øvrig til disse medlemmers merknader under kap. 605, jf. Innst. 15 S (2009–2010).
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti viser til den nye IA-avtalen og viktigheten av det arbeidet som gjøres for å få flere personer raskere tilbake i arbeid. Det er i den sammenheng viktig at Nav kan bruke ulike virkemidler i dette arbeidet. Raskere tilbake er et av de tiltakene som gir god og rask effekt. Sykmeldte kan få raskere avklaring, oppfølging og arbeidsrettet rehabilitering gjennom Nav. For at flere skal få del i tilbudet foreslår dette medlem å øke bevilgningen på post 1 med 24,8 mill. kroner og post 70 med 17,5 mill. kroner. Dette vil gi rom for at 1 000 flere personer kan få hjelp gjennom Nav til å komme raskere tilbake i arbeid.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
605 | Arbeids- og velferdsetaten | ||
1 | Driftsutgifter, forhøyes med | 17 300 000 | |
fra kr 9 265 901 000 til kr 9 283 201 000» |
Komiteens medlem fra Venstre viser til omtale og forslag om å redusere antall ordinære tiltaksplasser med 3 000 som følge av at utviklingen i arbeidsmarkedet er langt lysere enn det som ble lagt til grunn i nasjonalbudsjettet for 2010 og av Venstres samlede opplegg i forbindelse med revidert budsjett som vil medføre at flere går fra dagpenger til arbeid. En konsekvens av dette er at de administrative kostnadene i Nav reduseres med 18 mill. kroner.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
605 | Arbeids- og velferdsetaten | ||
1 | Driftsutgifter, nedsettes med | 25 500 000 | |
fra kr 9 265 901 000 til kr 9 240 401 000» |
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti viser til sine merknader under kap. 605 post 1, og øker bevilgningen under post 70 med 17,5 mill. kroner for å styrke ordningen «Raskere tilbake».
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
605 | Arbeids- og velferdsetaten | ||
70 | Tilskudd til helse- og rehabiliteringstjenester for sykemeldte, kan overføres, forhøyes med | 17 500 000 | |
fra kr 220 880 000 til kr 238 380 000» |
Bevilgningen er på 9 mill. kroner. Der anslås nå at inntektene på posten vil være om lag 21 mill. kroner i 2010.
Bevilgningen på kap. 3605 post 1 foreslås økt med 12 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen på posten skal dekke utbetalinger for visse grupper som ikke har opptjente pensjonsrettigheter i Statens Pensjonskasse.
På grunnlag av oppdatert anslag foreslås bevilgningen på kap. 611 post 1 redusert med 0,7 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningene på postene foreslås redusert med til sammen 553 mill. kroner. Post 1 foreslås redusert med 550 mill. kroner, post 22 foreslås økt med 3 mill. kroner og post 70 foreslås redusert med 6 mill. kroner.
Reduksjonen knytter seg til følgende anslagsendringer:
Anslaget over inntekter fra medlemsinnskudd og arbeidsgiverpremie er oppjustert med 223 mill. kroner. Av dette skyldes om lag 180 mill. kroner økte premieinntekter fra arbeidsgiverne og 43 mill. kroner økt medlemsinnskudd. Anslagene er basert på kjøring av første terminfaktura for 2010. Ajourført informasjon gjør det mulig å ta hensyn til oppdatert lønnsgrunnlag og endringer i antall medlemmer.
Anslaget over utbetalinger til alders- og uførepensjoner nedjusteres med 158 mill. kroner. Reduksjonen skyldes i hovedsak at faktisk utbetalte pensjoner i 2009 ble lavere enn det som ble lagt til grunn for saldert budsjett 2010. Anslaget over veksten i antall pensjonister i saldert budsjett på 2,8 pst. fra 2009 til 2010 opprettholdes.
Anslaget over utbetalinger til AFP nedjusteres med 134 mill. kroner. Reduksjonen skyldes i hovedsak at faktisk utbetalte AFP-pensjoner i 2009 ble lavere enn det som ble lagt til grunn for saldert budsjett 2010.
Anslaget over refusjoner av pensjoner utbetalt på vegne av andre pensjonsordninger (jf. overføringsavtalen som SPK har inngått med andre pensjonsleverandører om overføring av pensjonsrettigheter i offentlige tjenestepensjonsordninger) er oppjustert med 52 mill. kroner. Anslaget er basert på faktiske refusjoner i 2009, samt gjennomsnittlig vekst de senere år.
Det foreslås bevilget 3 mill. kroner til sluttoppgjør på post 22. Utbetalingen gjelder reberegning av sluttoppgjør for Arcus-Gruppen i forbindelse med at gruppen meldte seg ut av pensjonsordningen i Statens Pensjonskasse i 2009.
Øvrige endringer medfører en netto oppjustering av utgiftsanslaget på om lag 11 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningene på postene omfatter en teknisk beregnet arbeidsgiveravgift av antatt pensjonspremie for medlemsvirksomheter i Statens Pensjonskasse som ikke betaler premie. Det er foretatt en oppdatert beregning av bevilgningsbehovet på kapitlet på grunnlag av nye estimerte premier for ikke-premiebetalende virksomhetene pr. 31. desember 2009.
Bevilgningen på kapitlet foreslås samlet økt med 20 mill. kroner. Post 1 foreslås økt med 19 mill. kroner til 773 mill. kroner, og post 70 foreslås økt med 1 mill. kroner til 9 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen på posten omfatter utgifter knyttet til administrasjon av boliglånsordningen. Anslaget på posten er basert på de samme volumforutsetningene som for kapittel 614 for øvrig.
Bevilgningen på kap. 614 post 1 foreslås økt med 7 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen på posten omfatter utbetaling av nye lån samt utlån til beregnede opptjente, men ikke–betalte renter pr. 31. desember 2010. Anslaget over utbetaling av nye lån er økt med 2 500 mill. kroner sammenlignet med saldert budsjett 2010. Oppjusteringen skyldes i hovedsak at anslaget for antall utbetalte nye lån pr. uke er økt fra 100 til 140. Anslaget er basert på erfaringstall for søknadsinngangen så langt i 2010, og må ses i sammenheng med at Statens Pensjonskasse for tiden har en av markedets gunstigste renter på boliglån.
Bevilgningen på kap. 614 post 90 foreslås økt med 2 500 mill. kroner til 8 500 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen er på 18 mill. kroner i saldert budsjett. Gebyrinntektene anslås økt med 5 mill. kroner basert på de samme volumforutsetningene som for kapittel 614 og kapittel 3614 for øvrig.
Bevilgningen på kap. 3614 post 1 foreslås økt med 5 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Posten omfatter ordinære avdrag, innfrielser og tilbakeføring av opptjente men ikke-betalte renter pr. 1. januar 2010. Anslaget på posten foreslås økt med 900 mill. kroner sammenlignet med saldert budsjett 2010. Anslåtte innfrielser pr. måned i 2010 foreslås oppjustert fra 350 i saldert budsjett til 425. I tillegg er det foretatt en oppjustering av årlige forventede avdrag. Basert på disse forutsetningene legges det nå til grunn en tilbakebetaling av lån på 4,4 mrd. kroner.
Bevilgningen på kap. 3614 post 90 foreslås økt med 900 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen på posten gjelder utgifter til yrkesskadeutbetalinger og Statens Pensjonskasses kostnader ved å administrere yrkesskadeordningen.
Det er foretatt en oppdatert beregning av bevilgningsbehovet på posten basert på faktiske erstatningsutbetalinger i 2009, samt forventet vekst i utbetalingene som følge av at den demografiske utviklingen. Videre er det tatt hensyn til at faktisk beregnet avgift til Arbeids- og velferdsetaten i 2010 er lavere enn det som ble lagt til grunn i saldert budsjett 2010. Avgiften til Arbeids- og velferdsetaten beregnes og betales etterskuddsvis basert på faktiske erstatningsutbetalinger året før.
Bevilgningen på kap. 615 post 1 foreslås redusert med 7 mill. kroner
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen på posten gjelder innbetaling av yrkesskadeforsikringspremie. Det er foretatt en oppdatert beregning av anslåtte premieinntekter basert på premiegrunnlaget for 2009, og effekten av nye premiesatser for 2010.
Det foreslås å øke bevilgningen på kap. 3615 post 1 med 10 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen på posten skal dekke utgifter til gruppelivsutbetalinger, samt Statens Pensjonskasse sine kostnader ved å administrere gruppelivsordningen. Endringer vedtatt i forbindelse med tariffoppgjøret våren 2008 medførte en forbedret gruppelivsdekning gjeldende fra 1. mai 2008. Anslaget er basert på utbetalte erstatninger i 2009, som var det første hele året med en forbedret gruppelivsdekning. Det gjøres oppmerksom på at siden 2009 var det første hele året med erfaringstall for utbetalt erstatning med forbedret dekning, så knytter det seg usikkerhet til anslaget for 2010.
Bevilgningen på kap. 616 post 1 foreslås økt med 11 mill. kroner
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen på posten skal dekke premieinntekter fra de virksomhetene som betaler gruppelivspremie direkte til Statens Pensjonskasse. Det er foretatt en oppdatert beregning av anslåtte premieinntekter basert på premiegrunnlaget for 2009, korrigert for effekten av nye premiesatser for 2010.
På bakgrunn av de oppdaterte anslagene foreslås det å øke bevilgningen på kap. 3616 post 1 med 4 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
I regi av arbeids- og velferdsforvaltningen ble det høsten 2009 etablert en telefontjeneste – 800GJELD – som retter seg mot personer som har økonomiske problemer. Økonomirådstelefonen skal gjøre økonomisk rådgivning lettere tilgjengelig og bidra til at personer med betalingsproblemer kommer raskere i gang med å finne en løsning. I 2010 vil telefontjenesten ha fullt driftsår. Midler til tiltak innenfor økonomisk rådgivning er bevilget over kap. 621 post 63. Denne bevilgningen skal blant annet dekke kompetanse- og utviklingstiltak som retter seg mot ansatte i kommunene og kommunale tjenester. Økonomirådstelefonen er en landsdekkende tjeneste og et supplement til det kommunale tjenestetilbudet. Det foreslås derfor at midlene til drift av rådgivningstelefonen isteden bevilges over kap. 621 post 21.
Det foreslås derfor å øke bevilgningen på kap. 621 post 21 med 2,065 mill. kroner mot tilsvarende reduksjon på kap. 621 post 63.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
I saldert budsjett 2010 er det bevilget 769,0 mill. kroner til dekning av kommunale merkostnader knyttet til kvalifiseringsprogrammet. Kostnadsberegningen bygger på at det i 2010 vil være gjennomsnittlig 9 600 deltakere i programmet. Det framgår av Prop. 1 S (2009–2010) at kostnadsberegningene baserer seg på et usikkert grunnlag, og at man i lys av gjennomføringen i 2009 vil foreta en ny vurdering av forutsetningene som er lagt til grunn, samt hva som er et realistisk nivå på gjennomsnittlig antall deltakere og samlede kommunale merkostnader for 2010.
Antall deltakere i programmet var pr. 31. desember 2009 8 459 personer, dvs. tett opp mot utgangsnivået for antall deltakere (8 850), som var lagt til grunn for bevilgningen i 2009. Antall deltakere ved utgangen av mars 2010 var 8 894, dvs. en nettoøkning på 435 deltakere siden 31. desember 2009. Dette innebærer en noe svakere aktivitetsvekst enn det som ligger til grunn for bevilgningen i 2010. Basert på erfaringer fra gjennomføringen i tidligere år, samt det at mange kommuner nå etter hvert har kommet godt i gang med gjennomføringen, vurderes forutsetningen om gjennomsnittlig 9 600 deltakere i programmet i 2010 likevel som realistisk. Det legges opp til en tett oppfølging av gjennomføringen for å bidra til at alle som fyller vilkårene for deltakelse kan få et godt tilbud så raskt som mulig.
En gjennomgang av forutsetningene for bevilgningen til dekning av kommunale merkostnader viser ingen vesentlige avvik i kostnadene pr. deltaker i forhold til det som er lagt til grunn for bevilgningen i 2010, jf. Prop. 1 S (2009–2010) og Innst. 15 S (2009–2010). Gjennomgangen er drøftet med KS. KS legger til grunn samme vurdering av utviklingen i antall deltakere, men stiller spørsmål ved om de kommunale merkostnadene pr. deltaker er satt noe for lavt.
Det foreslås ikke endringer i bevilgningen på kap. 621 post 62.
Fordelingen av midler til den enkelte kommune tar utgangspunkt i en fordeling basert på sosialhjelpsnøkkelen i inntektssystemet, der denne er justert for tidspunktet Nav-kontoret er etablert og et beregnet forløp for antall deltakere i den enkelte kommune.
Fordi tilskuddet er beregnet og blir fordelt med utgangspunkt i et beregnet forløp, er det ikke nødvendigvis samsvar mellom det aktivitetsnivået tilskuddet er ment å dekke og det faktiske aktivitetsnivået i kommunene. Det er imidlertid forutsatt at eventuelt ubenyttede midler til kvalifiseringsprogrammet ett år brukes til samme formål i senere år.
Regjeringen foreslår i Kommuneøkonomiproposisjonen 2011 å innlemme bevilgningen på kap. 621 post 62 i rammetilskuddet til kommunene fra 2011. Bevilgningen gis i 2011 som en særskilt fordeling innenfor rammetilskuddet.
Det vil i forbindelse med statsbudsjettet for 2011 bli foretatt en ny vurdering av forutsetningene lagt til grunn ved beregningen av merkostnadene for kommunene knyttet til programmet.
Komiteen tar omtalen til orientering.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet viser til den omlegging av fordelingen av midler til kommunene som er innført i 2010 som har ført til at mange kommuner ikke kan videreføre programmet for alle dem som ble innlemmet i Kvalifiseringsprogrammet i 2009 og som skal sluttføre et opplegg og en plan. Disse medlemmer er også kjent med at mange nye deltakere som ønsker plass i programmet, som er kvalifiserte og som har fått godkjent sine søknader, vil bli utestengt.
Kvalifiseringsprogrammet ble innført som en del av regjeringens «fattigdomssatsing» og Fremskrittspartiets medlemmer har støttet innføringen av Kvalifiseringsprogrammet. Disse medlemmer ønsker derfor å styrke selve programmet og sørge for at alle langtidsmottakere av økonomisk sosialhjelp eller personer som har vært arbeidsledige lenge, og som er kvalifisert for å delta i programmet, obligatorisk skal innlemmes i programmet.
Disse medlemmer har imidlertid ikke støttet innføringen av Kvalifiseringsstønaden.
Disse medlemmer har merket seg at en del kommuner ikke har benyttet alle de midler som ble bevilget for 2009 til gjennomføring av programmet og støtter regjeringens påpeking av at ubenyttede midler til programmet i ett år skal brukes til samme formål senere år. For 2011 skal bevilgningen til Kvalifiseringsprogrammet, ifølge Kommuneproposisjonen 2011, innlemmes i kommunenes rammetilskudd som en særskilt fordeling innenfor rammetilskuddet. Disse medlemmer er skeptiske til slik innlemming og frykter at dette vil gjøre ordningen avhengig av politiske prioriteringer i den enkelte kommune og at brukernes rettigheter ikke vil bli oppfylt.
Det foreslås å overføre 2,1 mill. kroner fra kap. 621 post 63 til kap. 621 post 21 til drift av Økonomirådstelefonen. Det vises til nærmere omtale under kap. 621 post 21 ovenfor.
Bevilgningen på kap. 621 post 63 foreslås redusert med 2,065 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
I statsbudsjettet for 2010 er det avsatt 18,6 mill. kroner til forsøksordningen med arbeids- og utdanningsreiser, jf. Prop. 1 S (2009–2010) og Innst. 5 S (2009–2010). Arbeids- og utdanningsreiser er ikke en rettighetsbasert ordning. Innvilgelse av nye søknader forutsetter derfor at det er ledige midler.
For å dekke utgiftene knyttet til brukere som kom inn i ordningen mot slutten av 2009, og for å kunne ta inn noen nye brukere, foreslås det å øke bevilgningen knyttet til arbeids- og utdanningsreiser med 3,8 mill. kroner.
I Innst. 15 S (2009–2010) ba flertallet i arbeids- og sosialkomiteen om en evaluering av forsøksordningen. Ordningen gjennomgås nå med sikte på en nærmere omtale i Prop. 1 S (2010–2011).
Bevilgningen på kap. 634 post 21 foreslås økt med 3,8 mill. kroner.
Komiteen viser til at det i statsbudsjettet for 2010 er avsatt 18,6 mill. kroner til forsøksordningen med arbeids- og utdanningsreiser, og at dette beløpet er foreslått økt i revidert nasjonalbudsjett med 3,8 mill. kroner.
Komiteen er av den oppfatning at muligheten til deltagelse i arbeidslivet eller utdanning er av stor verdi for den enkelte og for samfunnet, og mener det er viktig å legge til rette for at mange får muligheten til dette.
Komiteens flertall, medlemmene fra Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet, ønsker på denne bakgrunn ytterligere å styrke forsøksordningen med tilskudd til arbeids- og utdanningsreiser, og foreslår å øke bevilgningen med 2 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en økning på 5,8 mill. kroner i forhold til tidligere budsjett.
Flertallet fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
634 | Arbeidsmarkedstiltak | ||
21 | Forsøk, utviklingstiltak mv., kan overføres, forhøyes med | 5 800 000 | |
fra kr 71 880 000 til kr 77 680 000» |
Komiteens medlemmer fra Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre viser til at regjeringen har foreslått 3,8 mill. kroner til Arbeids- og utdanningsreiser. Av dette skal 2,5 mill. kroner brukes til å dekke Nav sitt underskudd, da ordningen i 2010 ble videreført for brukere som fikk innvilget søknaden i 2009. Restsummen på 1,3 mill. kroner er beregnet å dekke 50 søknadene som allerede er innsendt til Nav. Disse medlemmer konstaterer at det dermed ikke vil være penger igjen til nye søkere i 2010, utover dette, noe som vil få store konsekvenser for blant annet de nye studentene som skal begynne studiene i august.
Disse medlemmer viser til anslag fra blant annet Blindeforbundet, som viser at det vil være behov for minimum 2,5 mill. kroner ekstra i revidert nasjonalbudsjett, for at alle som trenger det, skal få Arbeids- og utdanningsreiser i 2010. I dette ligger det at det vil komme ca. 50 nye søknader umiddelbart, da mange har ventet med å søke. I tillegg vil det etter all sannsynlighet komme mellom 50 og 60 nye søknader resten av året. Dette både på grunn av studentinntaket i august og at det generelt er et jevnt tilsig av nye søknader gjennom et år.
Disse medlemmer foreslår å øke bevilgningen med 2,5 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en økning på 6,3 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
634 | Arbeidsmarkedstiltak | ||
21 | Forsøk, utviklingstiltak mv., kan overføres, forhøyes med | 6 300 000 | |
fra kr 71 880 000 til kr 78 180 000» |
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet mener at ordningen med midler til arbeids- og utdanningsreiser til personer med funksjonsnedsettelse er et godt og nødvendig tiltak for alle dem som kan og vil være i jobb men som har problemer med å forflytte seg ved hjelp av vanlige transportmidler.
Disse medlemmer oppfatter at det er bred politisk enighet om å sørge for at flere personer med nedsatt funksjonsevne kan få anledning til å være yrkesaktive for å øke sin egen livskvalitet og trivsel, men også for å redusere samfunnets utgifter til passive ytelser.
Fra de flere av de funksjonshemmedes organisasjoner har disse medlemmer mottatt informasjon om at det er mange søkere som ikke har fått innvilget transport og at stadig flere ønsker å kunne benytte seg av dette tiltaket. Disse medlemmer anser at regjeringens forslag til økning av posten med 3,8 mill. kroner ikke vil være tilstrekkelig til å dekke behovet og forslår å øke post 21 med ytterligere 5 mill. kroner.
Disse medlemmer foreslår å øke bevilgningen med 5 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en økning på 8,8 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
634 | Arbeidsmarkedstiltak | ||
21 | Forsøk, utviklingstiltak mv., kan overføres, forhøyes med | 8 800 000 | |
fra kr 71 880 000 til kr 80 680 000» |
I Prop. 1 S (2009–2010) for Arbeids- og inkluderingsdepartementet framkommer det at bevilgningen under kap. 634 post 76 Tiltak for arbeidssøkere under visse forutsetninger om tiltakenes priser og sammensetning, vil gi rom for å gjennomføre et gjennomsnittlig nivå på om lag 78 200 tiltaksplasser i 2010. Innsatsen er rettet inn mot ledige med moderat bistandsbehov, herunder utsatte grupper som ungdom, langtidsledige og innvandrere, og personer med nedsatt arbeidsevne. Det ble videre lagt til grunn at tiltakene skulle baseres på den enkelte arbeidssøkers forutsetninger og behov på grunnlag av systematiske behovs- og arbeidsevnevurderinger.
Grunnet en regnefeil ga saldert budsjett kun rom for om lag 75 000 plasser, gitt de forutsetninger om tiltakssammensetning og priser som lå til grunn for Prop. 1 S (2009–2010). I brev til Stortinget av 6. november 2009 gjorde Arbeids- og inkluderingsdepartementet oppmerksom på feilen. Samtidig opplyste departementet om at Arbeids- og velferdsetaten ville bli bedt om å gjennomføre om lag 78 200 plasser i gjennomsnitt første halvår 2010, og at man ville komme tilbake med en ny vurdering av behovet for tiltaksplasser og en eventuell bevilgningsendring for 2010 i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett 2010. Dersom en nå skulle legge opp til 78 200 plasser i gjennomsnitt i 2010, gitt de forutsetninger om tiltakssammensetning og priser som lå til grunn for Prop. 1 S (2009–2010), så ville dette isolert sett medføre et økt bevilgningsbehov på 177 mill. kroner, og 143 mill. kroner i økt tilsagnsfullmakt, samlet sett et økt ressursbehov på 320 mill. kroner i forhold til saldert budsjett.
Situasjonen på arbeidsmarkedet har, sammen med behovet for bistand til personer med nedsatt arbeidsevne, en sentral rolle i vurderingen av nivået for arbeidsmarkedstiltak. Etter en periode med en viss nedgang i sysselsettingen og økt arbeidsledighet, er det nå tegn til en mer stabil utvikling. Arbeidsledigheten i 2010, målt ved Statistisk sentralbyrås arbeidskraftundersøkelse (AKU) anslås nå til om lag 3 1/2 pst. av arbeidsstyrken. Dette er 1/4 prosentpoeng lavere enn anslaget i nasjonalbudsjettet 2010. Bruk av arbeidsevnevurderinger viser likevel at det fortsatt er grupper med stort behov for arbeidsrettet bistand for å komme i arbeid.
I statsbudsjettet for 2009 ble utdanning som arbeidsmarkedstiltak overført fra en overslagsbevilgning under folketrygden til den rammestyrte tiltaksbevilgningen på kap. 634 post 76. Den faktiske tiltaksgjennomføringen i 2009 og hittil i 2010 har vist at behovet for dette tiltaket er lavere enn forventet. Det er i større grad behov for å gjennomføre andre typer tiltak som anses mer hensiktsmessige og bedre tilpasset brukernes behov, men som er dyrere. En slik vridning av tiltakssammensetningen vil føre til høyere gjennomsnittlig pris for tiltak enn det som ble lagt til grunn i Prop. 1 S (2009–2010).
For å legge til rette for endringer i tiltakssammensetning, foreslår regjeringen en betydelig økning av ressursene til arbeidsmarkedstiltak i 2010, i forhold til saldert budsjett.
Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til arbeidsmarkedstiltak med 267 mill. kroner for å rette opp regnefeilen fra Prop. 1 S (2009–2010) samt ta hensyn til endret tiltakssammensetning. I tillegg kommer 75 mill. kroner av de overførte midlene på posten fra 2009 til 2010, som kan benyttes til gjennomføring av tiltaksplasser i 2010. 20 mill. kroner foreslås omdisponert til Arbeids- og velferdsetatens driftsbudsjett, jf. nærmere omtale nedenfor, slik at forslag til netto bevilgningsøkning på kap. 634 post 76 blir 247 mill. kroner. Forslaget til bevilgningsøkning medfører i tillegg et økt samlet behov for tilsagnsfullmakter på 110 mill. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak. Med forslaget til bevilgning og tilsagnsfullmakt anslås den totale rammen under kap. 634 post 76 å gi rom for om lag 75 000 tiltaksplasser i gjennomsnitt for 2010. Dette er noe lavere enn lagt opp til i nasjonalbudsjettet 2010, og må ses i lys av utviklingen på arbeidsmarkedet og at tiltakene i større grad er tilpasset brukernes behov. Antallet tiltaksplasser som kan realiseres med den gitte bevilgningen er noe usikkert, bl.a. som følge av endringer i tiltakssammensetning og tiltakspriser.
Det foreslås at det omdisponeres 20 mill. kroner fra kap. 634 post 76 til Arbeids- og velferdsetatens driftskapittel, kap. 605 post 1. Omdisponeringen har sammenheng med at forsøket med utdanningsvikariater og utdanningspermisjoner, som var et tiltak innenfor IA-samarbeidet, ble avsluttet ved utgangen av 2009, og at 20 mill. kroner i 2010 kan nyttes til andre formål. Midlene vil bli benyttet til utviklingsarbeid knyttet til tiltak i ny IA-avtale av 24. februar 2010.
I forbindelse med behandlingen av Prop. 1 S (2009–2010) ble det gitt samtykke til at Arbeids- og inkluderingsdepartementet i 2010 kan omdisponere inntil 40 mill. kroner fra kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak, post 76 Tiltak for arbeidssøkere til kap. 605 Arbeids- og velferdsetaten, post 1 Driftsutgifter. Fullmakten ble opprinnelig gitt i forbindelse med at det i 2002 ble igangsatt et forsøk for å sikre raskere avklaring av yrkeshemmede arbeidssøkere. Regjeringen foreslår å presisere kriteriene for bruk av omdisponeringsfullmakten for å knytte bruk av fullmakten tydeligere opp mot dens opprinnelige formål.
Det legges til grunn at omdisponeringsfullmakten kan tas i bruk når følgende forutsetninger er oppfylt:
Hvis det er rom for å omdisponere midler fra kap. 634 post 76, det vil si at det ligger an til et underforbruk for året som helhet, og at underforbruket følger av manglende avklaringsarbeid i Arbeids- og velferdsetaten.
Hvis det samtidig er behov for ekstra midler i Arbeids- og velferdsetatens arbeid til avklaring, slik at ventetider kan reduseres og tiltaksbruken økes innenfor det planlagte tiltaksnivået for det gjeldende året.
Det foreslås ingen endringer i ordlyden i selve omdisponeringsfullmakten.
Arbeidsdepartementet har solgt sine aksjer i arbeidsmarkedsbedriftene Itas amb AS (tidl. Industritjeneste AS), AS Rehabil og Adaptor AS (tidl. Blindes Produkter AS). I Itas amb AS har også Justisdepartementet inngått på eiersiden, og nå solgt seg ut.
Stortinget ga sin tilslutning til salg av statens aksjer i de nevnte bedriftene gjennom behandling av St.prp. nr. 20 (2005–2006), jf. Innst.S. nr.47 (2005–2006) fra arbeids- og sosialkomiteen. Salgene ble avsluttet i ultimo 2009 og primo 2010.
Bevilgningen på kap. 634 post 76 foreslås til sammen økt med 247,0 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag om tilsagnsfullmakt, jf. forslag til vedtak VI. 2 under kapittel 23 Komiteens tilråding.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Fremskrittspartiet, viser til at regjeringen i revidert nasjonalbudsjett styrker bevilgningen til arbeidsmarkedstiltak med netto 247 mill. kroner. Flertallet er positive til økningen, og anser satsningen på arbeidsmarkedstiltakene som svært viktig for å kunne gi arbeidsrettet bistand til arbeidsledige og personer med nedsatt arbeidsevne. Særlig i perioder med konjunkturnedgang, lik den vi opplever nå, er det avgjørende at arbeidsmarkedstiltakene bidrar til å forebygge langvarig ledighet og passive stønadsperioder for den enkelte.
Et annet flertall, medlemmene fra Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet, har samtidig merket seg innspillene fra HSH fremkommet under finanskomiteens høring, vedrørende problemstillinger knyttet til finansiering av tiltak under ordningen «Raskere tilbake». Dette flertallet merker seg at selv om bevilgningen til ordningen «Raskere tilbake» i 2010 er på samme nivå som i 2009, var de disponible rammene i Arbeids- og velferdsetaten i 2009 betydelig høyere enn i 2010, som følge av overførte midler fra 2008. Dette medfører at aktiviteten i 2010 til «Raskere tilbake» i Arbeids- og velferdsetaten vil kunne reduseres sammenlignet med aktiviteten i 2009.
Dette flertallet vil imidlertid peke på at de tiltakene som er forbeholdt sykmeldte gjennom raskere tilbake ordningen, kan tilbys også andre – som del av den ordinære bevilgningen til arbeidsmarkedstiltak. Økte midler til arbeidsmarkedstiltak legger til rette for endringer i tiltakssammensetningen, slik at tiltakene bedre kan tilpasses brukernes behov, herunder økt bruk av eksempelvis arbeidsrettet rehabilitering.
Dette flertallet vil likevel peke på at reduksjonen i aktivitet i ordningen «Raskere tilbake» fra 2009 til 2010 kan skape en vanskelig situasjon for leverandørenes muligheter til å opprettholde et godt tilbud på området. Dette flertallet ber derfor regjeringen sikre at informasjonen og kommunikasjonen med leverandørene bedre ivaretar deres behov for forutsigbarhet i tiden framover.
Dette flertallet viser også til at det nettopp er offentliggjort en evaluering av effekten av ordningen «Raskere tilbake» fra Samfunns- og næringslivforskning AS. På denne bakgrunn vil komiteen be regjeringen gi en vurdering av raskere tilbake i forbindelse med statsbudsjettet for 2011.
Dette flertallet viser til slutt til at personer som har midlertidig eller varig nedsatt arbeidsevne er mer utsatt for å havne utenfor arbeidsmarkedet enn friske personer. Dette flertallet vil understreke viktigheten av ordninger som gir disse større arbeidserfaring og som supplerer arbeidsmarkedstiltaksordninger. Mulighet til deltagelse i arbeidslivet er av stor verdi for den enkelte og for samfunnet. Ett eksempel på en slik ordning er etter tidsbegrenset lønnstilskudd, hvor staten bidrar med midler for å sikre sysselsetting av personer med nedsatt arbeidsevne. Dette flertallet mener dette er en god og viktig ordning som styrker disse personers tilknytning til arbeidslivet og som også må inngå i en vurdering av formålstjenlige tiltak for både å få folk raskere tilbake i arbeidslivet samt sikre at de forblir der. På denne bakgrunn foreslår dette flertallet å redusere bevilgningen med 2 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en økning på 245 mill. kroner i forhold til vedtatt budsjett.
Dette flertallet fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
634 | Arbeidsmarkedstiltak | ||
76 | Tiltak for arbeidssøkere, kan overføres, forhøyes med | 245 000 000 | |
fra kr 7 207 820 000 til kr 7 452 820 000» |
Komiteens medlemmer fra Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre fremmer følgende forslag:
«Stortinget ber regjeringen i forbindelse med statsbudsjettet for 2011 komme tilbake med en opptrappingsplan for Arbeidsrettet rehabilitering.»
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet ser det som positivt at tiltakene blir bedre tilpasset brukernes behov og registrerer at dette fører til økte utgifter. Disse medlemmer har merket seg at bevilgningen som ble foretatt under behandlingen av Prop. 1 S (2009–2010) ikke var tilstrekkelige til å dekke behovet for tiltaksplasser og viser til sine merknader i Innst. 15 S (2009–2010) der disse medlemmer foreslo å øke bevilgningen med 200 mill. kroner og 2 200 plasser til personer med behov for langvarige løp. Fremskrittspartiets medlemmer hadde følgende merknad:
«Disse medlemmer er kjent med at 36 000 personer venter på tiltaksplass, og er bekymret over at Regjeringen ikke øker innsatsen i tilstrekkelig grad.»
For å bedre mulighetene for at flere kan få tilpassede tiltak vil disse medlemmer øke bevilgningen med ytterligere 100 mill. kroner til 1 100 tiltaksplasser, basert på halvårsbehovet.
Disse medlemmer foreslår å øke bevilgningen med 100 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en økning på 347 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
634 | Arbeidsmarkedstiltak | ||
76 | Tiltak for arbeidssøkere, kan overføres, forhøyes med | 347 000 000 | |
fra kr 7 207 820 000 til kr 7 554 820 000» |
Komiteens medlemmer fra Høyre viser videre til ordningen «Raskere tilbake», som ble etablert gjennom Sykefraværsutvalget høsten 2006. I forbindelse med statsbudsjett for 2007 ble seniorsatsen i arbeidsgiveravgiften avviklet, med et proveny på 699 mill. kroner, for at dette skulle brukes på «Raskere tilbake». «Raskere tilbake» består av tre virkemidler: Oppfølging (av den sykmeldte), Avklaring (av arbeidsevne og bistandsbehov), og Arbeidsrettet rehabilitering (heretter ARR).
Disse medlemmer viser til at ARR er blant de attføringsvirkemidler som tilbys overfor sykmeldte i sykepengeperioden. Tiltaket er intensivt og forholdsvis kortvarig, men med meget gode resultater der hvor det er utbygget, med en tilbakeføringsandel på opp mot 80 pst. Tiltaket har fått bred tilslutning fra Stortinget, fordi det kombinerer ordinær rehabilitering med fokus på livsmestring og muligheter for aktivitet. ARR ble innført som et landsdekkende tiltak i 2008, og består av både dagtilbud og døgntilbud.
Disse medlemmer viser videre til at det i 2010 har skjedd en reell nedprioritering av ARR. Der hvor det tidligere år har vært overførte midler på grunn av underkapasitet året i forveien, er det i 2010 anslagsvis 150 mill. kroner mindre som benyttes til ARR enn det som burde ligget til grunn for å opprettholde en kapasitet som i desember 2010. Disse medlemmer har registrert tjenestetilbyderes bekymringsmeldinger om at kapasiteten i løpet av første halvår 2010 er bygget ned, med det resultat at brukere som har behov for ARR, har møtt stengte dører. Det er merkverdig at dette kan skje omtrent samtidig som regjeringen sitter i forhandlinger med partene i arbeidslivet om nye tiltak for å redusere sykefraværet. Disse medlemmer mener det også er kritikkverdig at dette kan skje mindre enn et halvt år etter at Nav har inngått kontrakter med nye tilbydere, som etter kontraktsinngåelse i enkelte tilfeller har gått til anskaffelse av nye lokaler, nytt utstyr og i tillegg bygget ut kapasiteten for å kunne tilby et kvalitetssikkert tilbud.
Disse medlemmer mener det er viktig å sørge for at ARR styrkes i andre halvår av 2010, slik at kapasiteten i desember 2010 kan ligge på om lag samme nivå som i desember 2009. Deretter er det disse medlemmers hensikt å fortsette opptrappingen av tiltaket, da dette har vist seg å ha meget god effekt i sykefraværsarbeidet.
Disse medlemmer foreslår derfor å målrette 200 mill. kroner av bevilgningen under kap. 634 post 76, til tiltaket Arbeidsrettet rehabilitering.
Den internasjonale finanskrisen har i Norge særlig rammet konkurranseutsatt industri, og disse medlemmer mener det er viktig at en i arbeidsmarkedspolitikken særlig sørger for at de som står i fare for å bli arbeidsledige eller permitterte, opprettholder arbeidsnærværet. I den anledning vises det til Høyres alternative opplegg i revidert nasjonalbudsjett, hvor 50 mill. kroner under kap. 634 post 76, målrettes bedriftsintern opplæring.
Disse medlemmer går imot regjeringens forslag til økte midler til arbeidsmarkedstiltak, og foreslår i stedet at disse omprioriteres til tilskudd til «Raskere tilbake» og Bedriftsintern opplæring.
Disse medlemmer foreslår å øke bevilgningen med 3 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en økning på 250 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
634 | Arbeidsmarkedstiltak | ||
76 | Tiltak for arbeidssøkere, kan overføres, forhøyes med | 250 000 000 | |
fra kr 7 207 820 000 til kr 7 457 820 000» |
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti understreker betydningen av arbeidsmarkedstiltak som et virkemiddel til å få flere i arbeid, og foreslår å øke bevilgningen med 45,6 mill. kroner for å opprette 1 000 flere tiltaksplasser.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
634 | Arbeidsmarkedstiltak | ||
76 | Tiltak for arbeidssøkere, kan overføres, forhøyes med | 292 600 000 | |
fra kr 7 207 820 000 til kr 7 500 420 000» |
Komiteens medlem fra Venstre viser til at Venstre foreslår en rekke tiltak i vårt alternative opplegg for revidert nasjonalbudsjett 2010 som vil medføre flere arbeidsplasser og dermed at flere vil gå fra dagpenger til lønnet arbeid. Basert på Venstres samlede opplegg har vi anslått, svært moderat, at det vil være 3 000 færre som har behov for dagpenger i 2010 og dermed også tilsvarende færre arbeidsmarkedstiltak. Dette medlem viser også til en positiv utvikling i arbeidsmarkedet siden rammene for statsbudsjettet for 2010 ble vedtatt. Dette medlem foreslår likevel å videreføre det samme antall tiltaksplasser som i Venstres alternative statsbudsjett for 2010.
Antallet ordinære arbeidsmarkedstiltak vil likevel være rekordhøyt – og på samme nivå som etter revidert nasjonalbudsjett 2009, ca. 75 000 plasser – og den samlede bevilgningen til arbeidsmarkedstiltak vil også i Venstres opplegg være høyere enn det regjeringen la til grunn i forbindelse med statsbudsjettet for 2010.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
634 | Arbeidsmarkedstiltak | ||
76 | Tiltak for arbeidssøkere, kan overføres, forhøyes med | 89 000 000 | |
fra kr 7 207 820 000 til kr 7 296 820 000» |
Det forventes nå en gjennomsnittlig beholdning ventelønnsmottagere på om lag 900 personer i 2010. Dette er en reduksjon på 70 personer i forhold til anslaget som ble lagt til grunn for saldert budsjett 2010. I tillegg anslås den gjennomsnittlige ytelsen å bli noe lavere. På denne bakgrunn anslås utbetalinger av ventelønn til om lag 190 mill. kroner i 2010, hvilket innebærer en reduksjon på 20 mill. kroner sammenliknet med saldert budsjett.
Det foreslås at bevilgningen på kap. 635 post 1 reduseres med 20 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Andelen refusjonspliktige ventelønnsmottakere vil avhenge av utviklingen i antall mottakere, og tilgangen av antall mottakere med fulle refusjonskrav. Det legges nå til grunn en gjennomsnittlig refusjonsandel på 26 pst. for 2010. Dette innebærer at samlede refusjonsinnbetalinger i 2010 kan anslås til om lag 49 mill. kroner.
Det foreslås at bevilgningen på kap. 3635 post 1 reduseres med 4 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
På bakgrunn av reduksjonen i utbetalinger til ventelønn foreslås det at bevilgningen på kap. 3635 post 85 reduseres med 0,3 mill. kroner til 1,9 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Regjeringen har besluttet at tilsynsmyndigheten med arbeidsmiljøet for flygende personell i sivil luftfart i sin helhet skal overføres til Luftfartstilsynet.
Midler tilsvarende ett årsverk inklusiv sosiale kostnader og administrasjonskostnader foreslås overført fra Arbeidsdepartementet til Samferdselsdepartementet for å kompensere Luftfartstilsynet for de arbeidsoppgaver som overtas fra Arbeidstilsynet.
Planlagt ikrafttredelse gjennom forskriftsendring er satt til 1. juli 2010. Midler for annet halvår 2010 foreslås derfor overført til Luftfartstilsynet.
Bevilgningen på kap. 640 post 1 foreslås redusert med 0,5 mill. kroner mot tilsvarende økning på kap. 1313 post 1 Driftsutgifter under Samferdselsdepartementet.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet, Høyre og Venstre er imot en utvidelse av ordningen med regionale verneombud til renholdsbransjen og hotell- og restaurantbransjen.
Disse medlemmer mener at en slik ordning ikke er det mest hensiktsmessige virkemiddelet for å sikre ryddige forhold i arbeidslivet. Etter vår oppfatning er det Arbeidstilsynet som har de beste forutsetninger for å utføre tilsyn. Arbeidstilsynet bør styrkes fremfor å etablere en ny kontroll- og tilsynsinstans. Arbeidstilsynet er et offentlig organ som er underlagt forvaltningsloven og annet offentlig regelverk, hvilket betyr at de har et annet myndighetsapparat bak seg enn det de regionale verneombudene kan tillegges. Tilsynet vil dessuten fremstå som mer uhildet og nøytralt. Tilsyn og kontroll med at virksomheter etterlever offentligrettslig regelverk, er en offentligrettslig oppgave som verken kan eller skal privatiseres.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet og Venstre foreslår å redusere bevilgningen med 6 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en reduksjon på 6 mill. kroner i forhold til vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer på denne bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
645 | Regional verneombudsordning i hotell- og restaurantbransjen og renholdsbransjen | ||
70 | Tilskudd til oppstartskapital, nedsettes med | 6 000 000 | |
fra kr 6 000 000 til kr 0» |
Det er ingen bevilgning på posten i 2010. Bakgrunnen for dette er at det pr. august 2009 ikke forelå flere ubehandlede søknader om kompensasjon for pionerdykkere.
Av Stortingets Innst. S. nr. 137 (2003–2004) framgår bl.a. følgende:
«Ordningen trer i kraft 1. juli 2004. Søknader må være innkommet innen 1. juli 2006, likevel slik at en søknad om mulig også kan behandles senere, dersom det foreligger særlige omstendigheter og fristoversettelsen ikke er forsettelig.»
Det er sent i 2009 tilkommet fire nye søknader til Nemnd for pionerdykkere i Nordsjøen. To av disse er innvilget og to er til behandling.
Kap. 646 post 70 foreslås bevilget med 15 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen er på 535 mill. kroner. Bevilgningen består av tilskudd til dekning av krigsfartstillegg mv. etter sjømannspensjonstrygdloven § 15, og tilskudd som skal dekke trygdens underskudd i henhold til statsgarantien.
Antall arbeidstakere som trekkes for pensjonsavgift i 2010 ser ut til å bli noe høyere enn lagt til grunn for saldert budsjett. Dette innebærer en økning i avgiftsinntektene og dermed reduksjon i trygdens underskudd. I tillegg nedjusteres anslaget for pensjonsutgifter med om lag 1 pst. sammenlignet med saldert budsjett. De budsjettmessige virkningene anslås til 57 mill. kroner i redusert statstilskudd på kap. 664 post 70.
Bevilgningen på kap. 664 post 70 foreslås redusert med 57 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen er på 1 415 mill. kroner i saldert budsjett.
Veksten i antall pensjonister med avtalefestet pensjon i 2010 ut til å bli noe høyere enn lagt til grunn i saldert budsjett. I saldert budsjett er det lagt til grunn en vekst i gjennomsnittlig antall pensjonister i 2010 på 8,7 pst. Oppdaterte anslag viser at veksten nå ser ut til å bli på 14 pst.
Bevilgningen på kap. 666 post 70 foreslås økt med 100 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Det foreslås å øke resultatkravet for Statens Pensjonskasse med 12,6 mill. kroner. Denne endringen relaterer seg til endringer på underpost 24.3 Avskrivninger og 24.4 Renter av statens kapital, jf. omtale nedenfor. Forslaget består av følgende enkeltelementer:
For å skaffe inndekning for økte driftsutgifter foreslås driftsinntektene økt med 15,2 mill. kroner til 462,29 mill. kroner. Økningen skyldes bl.a. økte tjenestepriser for å dekke økte følgekostnader knyttet til gjennomføringen av pensjonsreformen og ny offentlig tjenestepensjonsordning, samt økte kostnader som følge av økt volum innen låneområdet, jf. kap. 614 og 3614.
Driftsutgiftene foreslås økt med 15,2 mill. kroner til 386,5 mill. kroner. Økningen skyldes bl.a. økte følgekostnader knyttet til gjennomføringen av pensjonsreformen og ny offentlig tjenestepensjonsordning, samt økte kostnader som følge av økt volum innen låneområdet, jf. kap. 614 og 3614, samt omtale under post 24.1.
Det er behov for økt bemanning på saksbehandlingssiden i Statens Pensjonskasse i andre halvår i 2010. Dette skyldes at den maskinelle støtten til saksbehandlingen vil være lavere enn opprinnelig forutsatt. Det legges nå til grunn at 15 pst. av nye pensjoner må behandles manuelt ved innføringen av nytt regelverk 1. januar 2011 i forhold til 95 pst. ved ferdigstillelse av prosjektet. Dette innebærer en økning i anslaget for manuell saksbehandling på anslagsvis 2 100 saker i andre halvår 2010, med utbetaling fra 1. januar 2011. For mer utfyllende omtale av PERFORM, vises det til post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold.
Oppdatert avskrivningsberegning viser en reduksjon på om lag 14,9 mill. kroner til 54,7 mill. kroner sammenlignet med saldert budsjett 2010. Reduksjonen skyldes i hovedsak at sluttførte aktiveringer i 2009, som inngår i avskrivningsgrunnlaget for 2010, ble noe lavere enn forutsatt i saldert budsjett 2010.
Oppdatert beregning av renter av statens kapital i 2010 medfører en økning på 2,3 mill. kroner til 16,9 mill. kroner sammenlignet med saldert budsjett 2010.
Bevilgningen på posten gjelder investeringer knyttet til nytt pensjonssystem (PERFORM) samt øvrige tjenesteområder i Statens Pensjonskasse.
Statens Pensjonskasse må skifte ut pensjonssystemet sitt for å være i stand til å videreføre den daglige driften, samt implementere maskinell støtte for endringene i pensjonsreformen og ny offentlige tjenestepensjonsordning. Det må i denne sammenheng gjennomføres flere nødvendige endringer i Statens Pensjonskasses IT-infrastruktur. Det vises til proposisjonen for nærmere omtale av PERFORM-prosjektet.
Basert på den oppdaterte kvalitetssikringen foreslås følgende justering av styrings- og kostnadsrammen for prosjektet:
Ny kostnadsramme: 1 287 mill. kroner (økt fra gjeldende ramme på 888 mill. kroner). Dette er samlet kostnadsramme for prosjektet (P85). Romertallsfullmakt i Prop. 1 S (2009–2010) foreslås endret i samsvar med dette.
Ny styringsramme: 1 006 mill. kroner (økt fra gjeldende ramme på 664 mill. kroner).
Vedtatt ramme på kap. 2470 post 45 for 2010 er 285,9 mill. kroner. Av denne rammen er 256,8 mill. kroner avsatt til investeringsprogrammet PERFORM. Det foreslås en bevilgningsøkning til PERFORM-prosjektet i 2010 med 60,0 mill. kroner. Bevilgningen på kap. 2470 post 45 foreslås dermed økt med 60 mill. kroner, fra 285,943 mill. kroner til 345,943 mill. kroner.
Komiteen tar redegjørelsen til orientering, og slutter seg til regjeringens forslag, jf. forslag til vedtak I og XI under kapittel 23 Komiteens tilråding.
I 2009 var de samlede utbetalingene til dagpenger på 9 749 mill. kroner. I saldert budsjett for 2010 er dagpengebevilgningen anslått til 13 140 mill. kroner. Dette representerte en økning på om lag 35 pst. sammenliknet med utbetalingene i 2009.
Ledigheten har vært relativt stabil hittil i år (pr. mars 2010) samtidig som andelen ledige med dagpenger har økt noe de siste månedene. Sammenliknet med tidligere anslag legges det nå til grunn et noe lavere gjennomsnittlig ledighetsnivå i 2010, jf. omtale av utviklingen på arbeidsmarkedet i revidert nasjonalbudsjett, jf. Meld. St. 2 (2009–2010). For 2010 foreslås nå en dagpengebevilgning på 12,2 mrd. kroner, dvs. en nedgang på 940 mill. kroner sammenliknet med saldert budsjett for 2010.
Arbeids- og velferdsdirektoratet meddelte i utgangen av mars at tallene over registrerte arbeidsledige har vært for høye siden oktober 2008. Dette skyldes en feil i Navs fagsystemer ved innføring av ny metodikk for arbeidsevnevurdering som startet i oktober 2008. Enkelte personer uten arbeid, men som ikke var friske nok til å kunne ta arbeid, ble feilaktig kategorisert som arbeidssøkere. Størrelsen på feilen har økt over tid, og ved utgangen av februar 2010 var tallet for helt ledige om lag 4 700 for høyt. Ledigheten var i 2009 i gjennomsnitt på 69 400 helt ledige og ikke 70 400 som tidligere publisert. Arbeids- og velferdsdirektoratet arbeider med å kvalitetssikre tallene og vil offentliggjøre en ny statistikk med korrigerte månedstall for 2009 og 2010.
Bevilgningen på kap. 2541 post 70 foreslås redusert med 940 mill. kroner.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmet fra Venstre, tar redegjørelsen til orientering, og slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlem fra Venstre viser til at situasjonen for mange eksportrettede bedrifter fortsatt er kritisk og at mange har problemer å finne alternativt arbeid for arbeidstakerne. Dette medlem vil derfor gjøre permitteringsreglene bedre og mer fleksible, slik at mange bedrifter unngår oppsigelser. Mange bedrifter vil oppleve en midlertidig nedgang. For dem kan et fleksibelt permitteringsregelverk bidra til å sikre virksomheten og gjøre det mulig å holde på ansatte. Ulike bedrifter har også inngått bedriftsinterne avtaler som innebærer lønnsreduksjon og en rullerende permittering slik at byrdene deles. Dette medlem mener det er viktig å skape trygghet for dem som kan være i ferd med å miste jobben, og foreslår derfor å bevilge 45 mill. kroner for å redusere kravet til permitteringsgrad for rett til dagpenger til 20 pst.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
2541 | Dagpenger | ||
70 | Dagpenger, overslagsbevilgning, nedsettes med | 895 000 000 | |
fra kr 13 140 000 000 til kr 12 245 000 000» |
Dette medlem fremmer videre følgende forslag:
«Stortinget ber regjeringen endre minstekrav til arbeidstidsreduksjon i dagpengeforskriftens § 6-6 for å beholde dagpengerettighetene fra 40 pst. til 20 pst.»
«Stortinget ber regjeringen tilpasse regelverket for rullerende permittering slik at bedriften der det er enighet mellom ansatte og arbeidsgiver, kun betaler arbeidsgiverperiode for det antall stillinger som faktisk er permittert.»
Arbeids- og velferdsetaten forskutterer dagpenger til personer som blir omfattet av konkurs. Inntektene på denne posten er knyttet til refusjon av dagpenger i forbindelse med lønnsgaranti ved konkurs. Det er vanligvis et etterslep fra åpnede konkurser til faktisk innbetalte refusjoner av dagpenger. Det er forventet en vekst i refusjoner sammenlignet med det som lå til grunn for saldert budsjett. Det foreslås derfor å øke bevilgningen med 10 mill. kroner til 75 mill. kroner.
Bevilgningen på kap. 5705 post 1 foreslås økt med 10 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Arbeids- og velferdsetaten utbetaler dagpenger til EØS-borgere med dagpengerettigheter fra andre EØS-land mens de søker arbeid i Norge. Arbeids- og velferdsetaten søker i etterkant om refundering av sitt utlegg fra den enkeltes hjemland. Det er forventet en liten vekst i refusjonene sammenliknet med det som lå til grunn for saldert budsjett. På usikkert grunnlag foreslås det å øke bevilgningen med 400 000 kroner til 3 mill. kroner.
Bevilgningen på kap. 5705 post 3 foreslås økt med 0,4 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Utbetalingene gjennom lønnsgarantiordningen er sterkt konjunkturavhengige. Det er først og fremst antallet konkurser på landsbasis, antallet ansatte og lønnsnivået for disse som påvirker den samlede utbetaling. Økonomien i det enkelte konkursbo har også stor betydning for utbetalingene og mulighetene for innkreving av dividende.
Utviklingen i antall konkurser og antall nye saker/boer innrapportert gjennom 2009 viser en avtagende vekst i forhold til 2008. Det er en svak nedadgående trend i antall konkurser og antall nye saker innrapportert til lønnsgarantienheten på slutten av 2009.
Utviklingen i antall konkurser og inngangen av nye saker til lønnsgarantienheten i 2010 er svært usikker. Arbeids- og velferdsdirektoratet anslår på grunn av utviklingen i antall konkurser på landsbasis i 2009, og prognoser fra bl.a. SSB, en viss stabilisering av antall nyåpnede konkurser på landsbasis i 2010. Dette er antatt også å bidra til at antall nye konkurser til lønnsgarantienheten fremover vil stabilisere seg på et litt lavere nivå enn i 2009.
Høy saksinngang har vært en medvirkende årsak til at antall saker i restanse økte gjennom 2009. Det legges opp til en gradvis nedbygging av antallet restansesaker i løpet av 2010, og dette vil isolert sett bidra til økte utgifter i 2010.
De samlede utbetalingene i lønnsgarantiordningen i 2010 anslås å øke med om lag 100 mill. kroner sammenliknet med anslaget som ligger til grunn for saldert budsjett, til om lag 950 mill. kroner.
Bevilgningen på kap. 2542 post 70 foreslås økt med 100 mill. kroner.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Høyre og Venstre, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Høyre viser til forslag om forenklinger i lønnsgarantiregelverket i Innst. 351 L (2009–2010).
Disse medlemmer foreslår å redusere bevilgningen med 10 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en økning på 90 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
2542 | Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs mv. | ||
70 | Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs mv., overslagsbevilgning, forhøyes med | 90 000 000 | |
fra kr 850 000 000 til kr 940 000 000» |
Komiteens medlem fra Venstre viser til at regjeringen Bondevik II i St.prp. nr. 1 (2005–2006) foreslo forenklinger i lønnsgarantiregelverket fra 1. januar 2006. Forenklingene var bl.a. utvidelse med hensyn til kravets forfallstid slik at krav forfalt inntil 12 måneder før fristdagen, gis dekning, men samtidig innsnevres unntaksbestemmelsen ved at adgang til å gi dekning lenger tilbake i tid enn dette, bare foreslås å gjelde arbeidstakere som har tatt rettslig skritt for å få fastslått lønnskravet. Videre ble det foreslått innskrenkning av opptjeningstid for feriepengekrav ved at feriepenger dekkes samme år som fristdagen (vanligvis konkursåret) og foregående år. Disse forslagene ble reversert i forbindelse med regjeringsskiftet høsten 2005.
Forenklingene ble den gang samlet sett beregnet til å gi en årlig innsparing på ca. 93,4 mill. kroner (s. 236 i St.prp. nr. 1 for 2006). Provenyeffekten av forenklingsforslagene fra regjeringen Bondevik II anslås nå å kunne gi en helårseffekt på om lag 200 mill. kroner. Tiden fra konkurs oppstår til utbetalinger kan finne sted, er fortsatt om lag 6 måneder. Provenyeffekten for 2010 av disse forenklingene ville derfor være om lag 100 mill. kroner dersom virkningsidspunktet ble satt til 1. januar 2010.
Dette medlem mener at disse forenklingene både er logiske og fornuftige.
Dette medlem viser i den anledning til forslag om endringer i lønnsgarantiloven framsatt i Innst. 351 L (2009–2010).
Dette vil anslagsvis innebære en innsparing på 100 mill. kroner, hvilket er samme beløp som regjeringen foreslår at posten økes med.
Dette medlem slutter seg således ikke til regjeringens forslag.
Dividenden, det vil si den delen av statens lønnsgarantiutbetalinger det er dekning for i konkursbo, kan til en viss grad ses i sammenheng med endringene i utbetalingene, samt den generelle økonomiske situasjon i boene. Innbetalingene relaterer seg til både innværende og tidligere års utbetalinger. Det er et betydelig etterslep i innkreving av dividenden fra utbetalingene er foretatt.
Dividendeinngangen i 2010 er svært vanskelig å anslå. Utviklingen i utbetalinger til lønnkrav i 2008 og 2009 skulle normalt tilsi en betydelig økning i dividendeinngangen. Dividendeinngangen i 2009 var imidlertid lavere enn forventet, sett i forhold til antall konkurser. Dette kan ha sammenheng med at konkurssammensetningen var annerledes enn tidligere år, og at konkurser nå kommer i bransjer/næringer hvor det er dårligere muligheter til å kreve inn dividende. På usikkert grunnlag anslås det derfor en dividendeinngang på 180 mill. kroner i 2010, om lag 55 mill. kroner lavere enn anslaget i saldert budsjett.
Bevilgningen på kap. 5704 post 2 foreslås redusert med 55 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen er på 2 722 mill. kroner. På grunnlag av regnskapstall og statistikk ved utgangen av februar 2010 anslås nå utgiftene til 2 532 mill. kroner. Utgiftsreduksjonen skyldes noe lavere vekst i antall mottakere av overgangsstønad enn det som var lagt til grunn for saldert budsjett 2010. Det legges nå til grunn at antall enslige forsørgere med overgangstønad vil øke med 5 pst. i 2010, mot 7 pst. i saldert budsjett.
Bevilgningen på kap. 2620 post 70 foreslås redusert med 190 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen er på 32 840 mill. kroner. Bevilgningen foreslås økt med 590 mill. kroner. Oppjusteringen skyldes primært at utgiftene i 2009 ble høyere enn tidligere antatt. Antall sykepengedager betalt av folketrygden pr. sysselsatt økte fra om lag 9,6 dager i 2008 til 10,5 dager i 2009. Dette tilsvarer en fraværsvekst pr. sysselsatt på nærmere 10 pst., mot antatt 7 pst. i saldert budsjett. Nivået på sykepengeutgiftene ved inngangen til 2010 ble dermed betydelig høyere enn tidligere anslått. For 2010 opprettholdes anslaget over fraværsutviklingen pr. sysselsatt med 1 pst. økning for året som helhet. Det legges nå til grunn en nedgang i sysselsettingen på 0,1 pst. i 2010, jf. Meld. St. 2 (2009–2010). Dette er en oppjustering på 0,3 prosentpoeng sammenlignet med forutsetningene som lå til grunn for saldert budsjett 2010, og innebærer isolert sett økte utgifter til sykepenger i 2010. Lønnsvekstanslaget for 2010 er nedjustert fra 3 1/2 pst. til 3 1/4 pst., noe som trekker i motsatt retning, jf. Meld. St. 2 (2009–2010).
Bevilgningen på kap. 2650 post 70 foreslås økt med 590 mill. kroner.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Høyre og Kristelig Folkeparti, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Høyre viser til merknad i avsnitt 10.37.1.2, hvor det gjøres rede for tiltak som kan redusere sykefraværet.
Disse medlemmer foreslår å redusere bevilgningen med 200 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en økning på 390 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
2650 | Sykepenger | ||
70 | Sykepenger for arbeidstakere mv., overslagsbevilgning, forhøyes med | 390 000 000 | |
fra kr 32 840 000 000 til kr 33 230 000 000» |
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti mener at sykefraværsutviklingen gjør det enda mer nødvendig enn tidligere å sikre at dialogmøtene faktisk avholdes. Dette medlem foreslår derfor at arbeidsgivere som ikke sørger før at dialogmøter blir holdt etter 12 uker, får en medvirkningsplikt for sykepenger på 10 pst. inntil et slikt møte faktisk er holdt. Likeledes foreslår dette medlem at arbeidstakere gis en plikt til å ta initiativ til dialogmøte (ikke bare møteplikt) etter 6 måneder, dersom Nav ikke har kalt inn til et slikt møte innen gitte frister. Dersom denne plikten ikke oppfylles, gis arbeidstaker et videre medvirkningsansvar for sykepenger på 10 pst. inntil dialogmøtet er avholdt. Åpenbare tilfeller hvor dialogmøte ikke er hensiktsmessig, holdes utenfor denne ordningen. Dette medlem mener at en slik forsterket innsats kan gi grunn for en forsiktig reduksjon av anslaget på sykepenger, først og fremst fordi flere dialogmøter vil bli holdt, noe som igjen av erfaring gir grunnlag for flere friskmeldinger. På denne bakgrunn finner dette medlem rom for å redusere bevilgningen med 100 mill. kroner.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
2650 | Sykepenger | ||
70 | Sykepenger for arbeidstakere mv., overslagsbevilgning, forhøyes med | 490 000 000 | |
fra kr 32 840 000 000 til kr 33 330 000 000» |
Bevilgningen er på 1 970 mill. kroner. Bevilgningen foreslås redusert med 70 mill. kroner. Nedjusteringen av utgiftsanslaget skyldes at sykefraværet for selvstendige øker mindre enn det som er lagt til grunn for saldert budsjett. Videre er sysselsettings- og lønnsvekstforutsetningene endret. Det anslås nå 0- vekst i sykefraværet for selvstendige i 2010.
Bevilgningen på kap. 2650 post 71 foreslås redusert med 70 mill. kroner.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmet fra Venstre, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlem fra Venstre ønsker en fremtidsrettet næringspolitikk som virker. Dette medlem vil derfor sikre at selvstendig næringsdrivende gis like rettigheter til sosiale ordninger som andre arbeidstakere. En likestilling av disse rettighetene vil også legge bedre til rette for at flere kvinner vil våge og evne å starte egen arbeidsplass for seg selv og andre. Dekningsgraden for selvstendig næringsdrivendes trygderettigheter er i dag 65 pst. ved omsorg for egne små barn, når det gjelder rett til sykepenger og pleie- og omsorgspenger og ved sykdom under svangerskap. Dette medlem viser i den anledning til forslag om endringer i folketrygdloven m.m. framsatt i Innst. 351 L (2009–2010) som sikrer at også disse rettighetene likestilles med vanlige arbeidstakeres tilsvarende.
Dette medlem foreslår videre at selvstendig næringsdrivende, uavhengig av om tilleggsforsikring er tegnet, fra 1. januar 2010 gis rett til:
a) 100 pst. dekning av sykepenger under svangerskap (inntil 6 G)
b) 100 pst. dekning av omsorgspenger fra 1. dag (inntil 6 G)
c) 100 pst. dekning av pleiepenger og opplæringspenger (inntil 6 G)
Dette medlem vil videre likestille selvstendig næringsdrivende med vanlige arbeidstakere når det gjelder rett til sykepenger. Som et ledd i en forpliktende opptrappingsplan mot full likestilling, foreslår dette medlem at gis rett til 80 pst. dekning av sykepenger fra 17. dag. I dag er dekningsgraden 65 pst. Dette medlem viser også her til forslag framsatt i Innst. 351 L (2009–2010).
En slik endring vil være viktig for de selvstendig næringsdrivende og har en samlet kostnad på 150 mill. kroner med innføring fra 1. juli 2010.
Dette medlem viser videre til forslag om å reversere regjeringens økning i trygdeavgiften for selvstendig næringsdrivende fra 10,7 pst. til 11 pst. for å (over)finansiere de selvstendig næringsdrivendes rett til svangerskapspenger, nærmere omtalt i kapittel 4 i denne innstilling.
Dette medlem fremmer på denne bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
2650 | Sykepenger | ||
71 | Sykepenger for selvstendige, overslagsbevilgning, forhøyes med | 75 500 000 | |
fra kr 1 970 000 000 til kr 2 045 500 000» |
Komiteens medlem fra Venstre viser til at familier med funksjonshemmede barn ofte har en tøff hverdag. Mange uttrykker at kampen mot systemet er den verste delen av deres hverdag. Det finnes en jungel av regelverk og særregler som det er vanskelig å ha oversikt over. Venstre ønsker et forenklet byråkrati som kommer dem som trenger det mest, til gode.
Foreldre bruker uforholdsmessig mye tid på å skaffe seg oversikt over hjelpeapparatets muligheter og stønader. I tillegg til å klare hverdagen må foreldre også bruke svært mye tid på å orientere hjelpeapparatet om sitt barns behov, både for hjelpemidler og pleie. For foreldre som ønsker å ta vare på barna sine i hjemmet, bør det tilrettelegges et godt hjelpeapparat og en omsorgslønn det er mulig å leve av.
Dette medlem vil gjerne påpeke at det leves svært forskjellige liv, og at friheten til å gjøre dette er grunnleggende for ethvert menneske. Problemet er slik dette medlem ser det, at ordningen med omsorgslønn i dag er lite brukt, det er ingen standard for hvor høyt beløp som kan utbetales, og i tillegg er det lagt betydelige byråkratiske hindringer i veien for ordningen.
Den forskjellige standarden som det henvises til når det gjelder størrelse på omsorgslønn rundt i landet, er utgangspunkt for forslaget. Det finnes en rekke ordninger på området blant annet knyttet til pleiepenger, men denne ordningen er i dag ikke tilstrekkelig, og utelukker de som ikke har hatt ordinært arbeid. I dag er det slik at lønnsutgifter er i rapporteringssystemene inne i ordinære lønninger innenfor helse- og omsorgssektoren i kommunene. Det er således ikke mulig å skille ut lønn, verken total lønn til personer med omsorgslønn eller hva den enkelte kommune har lagt seg på med hensyn til lønnsnivå, eller hvilke andre betingelser som er knyttet til arbeidsforholdet.
Dette medlem ser omsorgslønn for familier med funksjonshemmede barn som en forenklingsreform som vil gjøre hverdagen lettere og gjøre at foreldre kan slippe noen av de vanskene som dagens system legger opp til. Dette medlem har ingen illusjoner om at dette vil løse alt, men være et betydelig bidrag. Dette medlem vil påpeke at det på dette grunnlag er viktig å gi foreldre som velger å være hjemme med funksjonshemmede barn, en anstendig lønn å leve av. Dette medlem foreslår derfor å bevilge 50 mill. kroner ekstra i til omsorgslønn til foreldre til funksjonshemmede barn.
Dette medlem viser videre til forslag om å gi selvstendig næringsdrivende 100 pst. dekning av omsorgspenger fra 1. dag (inntil 6 G), nærmere omtalt under post 71 over. En slik endring fra 1. juli 2010 har en merkostnad på 4,5 mill. kroner.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
2650 | Sykepenger | ||
72 | Omsorgs- og pleiepenger ved barns sykdom m.m., overslagsbevilgning, forhøyes med | 54 500 000 | |
fra kr 570 000 000 til kr 624 500 000» |
Fra 1. mars 2010 ble rehabiliteringspenger, attføringspenger og tidsbegrenset uførestønad erstattet av en ny midlertidig folketrygdytelse, arbeidsavklaringspenger. Bevilgningen er på 27 579 mill. kroner. Bevilgningen foreslås økt med 261 mill. kroner. Oppjusteringen skyldes i hovedsak at veksten i antall mottakere av rehabiliteringspenger høsten 2009 og de to første månedene i år var høyere enn lagt til grunn for saldert budsjett. Veksten i antall rehabiliteringspengemottakere i denne perioden kan knyttes til både økt tilgang (fra sykepenger mv.) og redusert avgang fra rehabiliteringspengeordningen. Det forventes fortsatt vekst i antall personer som går ut maksimalperioden med sykepenger med overgang til arbeidsavklaringspenger. Samtidig forventes det at gjennomsnittlig beholdning av arbeidsavklaringspengemottakere i 2010 vil bli noe høyere enn det som var lagt til grunn for saldert budsjett 2010.
Bevilgningen på kap. 2651 post 70 foreslås økt med 261 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre støttet innføringen av arbeidsavklaringspenger som erstatning for tidligere tidsbegrenset uførestønad, rehabiliteringspenger og yrkesrettet attføring. Da Stortinget behandlet Innst. O. nr. 28 (2008–2009), jf. Ot.prp. nr. 4 (2008–2009) om endringer i folketrygdloven hadde Fremskrittspartiets, Kristelig Folkepartis og Venstres medlemmer følgende merknad i innstillingen:
«Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre støtter flertallet av høringene som mener det må holde med innsending av meldekort én gang i måneden. Disse medlemmer er opptatt av at for mange som går på arbeidsavklaringspenger, er det gjort skoleringsvedtak for et helt år eller et lengre opphold på helseinstitusjon. Disse medlemmer er kjent med at dagpenger krever meldekort hver 14. dag, men mener at personer som går på dagpenger, hver eneste dag er pliktig til å søke jobb og/eller påta seg vikariater eller andre småjobber. Dette medfører at denne gruppen har større avvik i sine sysler fra dag til dag enn de som er tilkjent arbeidsavklaringspenger. Det fremmes på denne bakgrunn forslag om innsending av meldekort én gang i måneden.
Disse medlemmer fremmer på denne bakgrunn følgende forslag:
'I lov 28. februar 1997 nr. 19 om folketrygd (folketrygdloven) gjøres følgende endring:
§ 11-7 første ledd første punktum skal lyde:
For å ha rett til ytelser etter dette kapitlet må medlemmet melde seg til Arbeids- og velferdsetaten hver fjerde uke (meldeperioden) og gi opplysninger som har betydning for retten til ytelsene.'»
Etter innføringen av arbeidsavklaringspenger har disse medlemmer mottatt svært mange henvendelser fra brukere som får problemer på grunn av at meldekortet skal leveres hver 14. dag. For mange er det vanskelig å betale faste utgifter når trygdeutbetalingen skjer hver 14. dag, og mange opplever at de i periodens siste dager kan mangle penger til mat og nødvendige utgifter. De fleste faste utgifter er basert på månedlige, eller kvartalsvise, beregnede beløp, noe som gjør det vanskelig å forholde seg til ukentlig beregning av inntekt. Det er også, etter de opplysninger disse medlemmer har mottatt, vanskelig for mange brukere å fylle ut, og levere, kortet hver 14. dag. Disse medlemmer vil henlede oppmerksomheten på at ikke alle brukere har adgang til bruk av PC og må benytte seg av vanlig postgang.
Disse medlemmer vil på denne bakgrunn fremme forslag om at Nav går over til månedlig utfylling av meldekort og utbetaling av arbeidsavklaringspenger.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«Stortinget ber regjeringen sørge for at Nav innfører månedlig innsendelse av meldekort og utbetaling av arbeidsavklaringspenger.»
Bevilgningen er på 19 820 mill. kroner. På bakgrunn av utviklingen i regnskapstall og antall mottakere høsten 2009 og hittil i år forventes det nå en reduksjon i utgiftene i 2010. Dette skyldes i hovedsak at utgiftene i 2009 ble lavere enn tidligere antatt, noe som gir et lavere inngangsnivå til 2010 enn det som ligger til grunn for saldert budsjett.
Bevilgningen på kap. 2655 post 70 foreslås redusert med 160 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen er på 31 270 mill. kroner. På bakgrunn av utviklingen i regnskapstall og antall mottakere høsten 2009 og hittil i år forventes det en reduksjon i utgiftene i 2010. Dette skyldes i hovedsak at utgiftene i 2009 ble lavere enn tidligere antatt, noe som gir et lavere inngangsnivå til 2010 enn det som ligger til grunn for saldert budsjett.
Bevilgningen på kap. 2655 post 71 foreslås redusert med 210 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen er på 1 904 mill. kroner. Regnskapstall for de siste månedene indikerer at utgiftene vil øke noe mer enn lagt til grunn for saldert budsjett 2010.
Bevilgningen på kap. 2655 post 72 foreslås økt med 100 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen er på 40 mill. kroner. Regnskapstall de første månedene i 2010 viser at det ikke er regnskapsført utgifter på bevilgningen. Det fremmes derfor forslag om at bevilgningen settes i null. Bevilgningsbehov vil bli vurdert i løpet av 2010.
Bevilgningen på kap. 2655 post 73 foreslås redusert med 40 mill. kroner.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Fremskrittspartiet, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet har merket seg at det ikke er regnskapsført utgifter på denne bevilgningen i løpet av de første månedene i 2010 og at bevilgningen foreslås satt i null. Disse medlemmer viser til at ventetiden på å få søknad om uføretrygd behandlet i Nav er svært lang ved enkelte Nav-kontor. Ifølge opplysninger disse medlemmer stadig mottar kan ventetiden være opp til ett år, mens det vanligste ser ut til å være ca. 8 måneder, noe som etter disse medlemmers mening er altfor lenge. I folketrygdloven § 12-16 står følgende:
«§ 12-16. Foreløpig uførepensjon
Når en person har satt fram krav om uførepensjon og det er sannsynlig at han eller hun vil få innvilget pensjon, kan Arbeids- og velferdsetaten yte en foreløpig uførepensjon i ventetiden.
Foreløpig uførepensjon ytes ikke dersom vedkommende kan dekke utgiftene til livsopphold ved hjelp av andre inntekter.
Foreløpig uførepensjon graderes og beregnes på samme måte som uførepensjon, se §§ 12-11 og 12-13. Det ytes likevel ikke særtillegg.»
Disse medlemmer mener at denne paragrafen, i en del tilfeller, gir dem som søker om uføretrygd, og som må vente lenge på Navs behandling av søknaden, rett til en midlertidig ytelse. At det ikke er regnskapsført utgifter på denne posten hittil i 2010 kan, etter disse medlemmers mening tyde på at Nav ikke benytter den hjemmel som her gis og ikke opplyser søkere om rettigheten i lovens § 12-16.
Disse medlemmer er enige i at en slik hjemmel burde være unødvendig og at Nav burde være i stand til å behandle søknad om uførepensjon i løpet av betydelig kortere tid enn det som er praksis i dag. Så lenge dette ikke er tilfelle vil disse medlemmer foreslå å be regjeringen sørge for at Nav benytter hjemmelen i § 12-16 når de ikke kan behandle søknader om uførepensjon innen en rimelig tidsfrist og gjør søkere om uførepensjon oppmerksom på den retten i har til foreløpig uførepensjon.
Disse medlemmer foreslår å øke bevilgningen med 10 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en økning på 347 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
2655 | Uførhet | ||
73 | Foreløpig uførepensjon, overslagsbevilgning, nedsettes med | 30 000 000 | |
fra kr 40 000 000 til kr 10 000 000» |
«Stortinget ber regjeringen sørge for at Nav benytter hjemmelen i folketrygdloven § 12-16 når ventetiden i forbindelse med behandling av søknad om uførepensjon vil overstige 3 måneder.»
I Prop. 1 S (2009–2010) ble det foreslått å flytte midlene til tolkehjelp for hørselshemmede og midlene til tolke- og ledsagerbevis for døvblinde fra kap. 2661 post 73 og post 76 til Arbeids- og velferdsetatens driftsbudsjett (kap. 605 post 1). I Innst. 15 S (2009–2010) framgår det at arbeids- og sosialkomiteen ikke støtter de foreslåtte overføringene av midler til kap. 605 post 1. Under omtalen av post 76 påpeker et flertall i komiteen at den foreslåtte overføringen var for liten og at dette skulle følges opp i revidert nasjonalbudsjett 2010. Arbeidsdepartementet vil understreke at det ikke var for lite midler på kap. 2661 post 76 i utgangspunktet. Derimot var det i forslag til overføring til kap. 605 post 1 angitt et for lavt beløp.
Forslaget om overføring av tiltaket fra hjelpemiddelområdet til Arbeids- og velferdsetatens driftsbudsjett ble reversert i forbindelse med Stortingets behandling av Prop. 1 S (2009–2010), jf. Innst. 15 S (2009–2010). Bevilgningsvedtaket for kap. 2661 post 73 og post 76 omfatter derfor ikke de forannevnte forslagene til overføringer. Dette medfører at det ikke er behov for å justere de berørte bevilgningene nå.
Komiteen tar redegjørelsen til orientering.
Bevilgningen er på 1 045 mill. kroner. Regnskapstall for de siste månedene i 2009, og hittil i 2010, viser lavere utbetalinger til tilskudd til bil enn det som var lagt grunn for saldert budsjett 2010. Regnskapet for 2009 var på om lag 850 mill. kroner. Det anslås nå at utgiftene i 2010 blir 875 mill. kroner.
Omorganiseringen der de fylkesvise bilkontorene er blitt erstattet av fem regionale bilsentre har gitt en økning i restansene så langt i 2010. Arbeids- og velferdsdirektoratet har varslet om at saksproduksjonen ventes å øke utover i året, slik at restansene kan stabiliseres eller reduseres.
Arbeidsdepartementet vil på denne bakgrunn, og i lys av Riksrevisjonens merknader i Dokument nr. 3:6 (2006–2007), følge opp saken på en egnet måte med sikte på at saksbehandlingskapasiteten og informasjon til brukerne blir bedre.
Bevilgningen på kap. 2661 post 74 foreslås redusert med 170 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet viser til at ordningen med tilskudd til biler er nok en rettighetsbasert ordning som administreres av Nav der omorganisering har ført til er et dårligere tilbud og økte ventetider for brukerne. Restansene er, ifølge Prop. 125 S (2009–1010), økt etter at omleggingen til 5 regionale bilsentre ble innført i 2010. Disse medlemmer er sterkt kritiske til at denne utviklingen gjør seg gjeldende på stadig flere områder av et velferdstilbud som gjelder svake grupper og personer med behov for samfunnets støtte og oppfyllelse av lovfestede rettigheter. Disse medlemmer viser til sine merknader under kap. 605 Arbeids- og velferdsetaten.
Bevilgningen er på 3 049,3 mill. kroner. Utgiftsutviklingen for hjelpemidler de siste årene har variert mye fra år til år. På bakgrunn av utviklingen høsten 2009 og hittil i år, forventes det nå en reduksjon i utgiftene i 2010. Som følge av dette foreslås det å redusere bevilgningen på kap. 2661 post 75 med 160 mill. kroner.
Det gis i dag et tilskudd til bærbart datautstyr på 3 350 kroner, og til stasjonært utstyr på 1 850 kroner. Prisene på datautstyr har den siste tiden gått ned og standard datautstyr kan ikke lenger anses som et spesielt hjelpemiddel. Stønad til innkjøp av standard datautstyr foreslås derfor avviklet fra 1. juli 2010. Som følge av dette foreslås det å redusere kap. 2661 post 75 med 20 mill. kroner.
Samlet sett foreslås bevilgningen på kap. 2661 post 75 redusert med 180 mill. kroner.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Fremskrittspartiet, Høyre og Kristelig Folkeparti, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet mener at datautstyr fortsatt er å anse som et spesielt hjelpemiddel for dem som må ha utstyr med stor kapasitet for å kunne nyttiggjøre seg av spesialprogram som bedrer funksjonsevnen. Disse medlemmer er kjent med at prisene på de største maskinene har gått ned og at behovet for stønad er mindre, men mener at ordningen fortsatt bør opprettholdes. Disse medlemmer vil derfor ikke støtte regjeringens forslag om å fjerne tilskuddsordningen til kjøp av datautstyr fra 1. juli 2010.
Disse medlemmer foreslår å øke bevilgningen med 10 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en økning på 170 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
2661 | Grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv. | ||
75 | Bedring av funksjonsevnen, hjelpemidler, nedsettes med | 170 000 000 | |
fra kr 3 049 300 000 til kr 2 879 300 000» |
Komiteens medlemmer fra Høyre og Kristelig Folkeparti stiller seg uforstående til at regjeringen foreslår å fjerne tilskuddet til kjøp av PC for elever med dysleksi. Personlig PC er et helt nødvendig hjelpemiddel for elever med dysleksi. Dysleksi har en høy arvelig komponent og dyslektikere er overrepresentert i lavinntektsfamilier. Forslaget vil forsterke sosiale forskjeller. Avviklingen av denne støtteordningen er også stikk i strid med enhver satsing på bedre basisferdigheter i lesing og skriving og målet om tidlig innsats for elever med særskilt behov for oppfølging de første årene i skolen. Disse medlemmer foreslår derfor å reversere regjeringens kutt, og legger inn 20 mill. kroner for å opprettholde tilskudd til kjøp av nødvendig PC for elever med dysleksi.
Disse medlemmer foreslår å øke bevilgningen med 20 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en reduksjon på 160 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
2661 | Grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv. | ||
75 | Bedring av funksjonsevnen, hjelpemidler, nedsettes med | 160 000 000 | |
fra kr 3 049 300 000 til kr 2 889 300 000» |
Bevilgningen er på 68 777 mill. kroner. Utgiftene i 2009 ble høyere enn lagt til grunn for anslaget i saldert budsjett. Dette gir et høyere inngangsnivå til 2010 enn forutsatt. Videre ser både økningen gjennomsnittlig antall mottakere og i gjennomsnittlig ytelse ut til å bli noe høyere enn lagt til grunn i saldert budsjett.
Bevilgningen på kap. 2670 post 71 foreslås økt med 190 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen er på 125 mill. kroner. Nye anslag basert på utviklingen hittil i år og erfaringstall fra tidligere år, gir grunnlag for å justere opp bevilgningen for 2010.
Bevilgningen på kap. 2690 post 70 foreslås økt med 55 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen er på 734 mill. kroner. Bevilgningen på posten gjelder budsjettering av innbetalte renter fra lånekundene i boliglånsordningen i Statens Pensjonskasse. Anslaget over renter av boliglånsordningen i Statens Pensjonskasse er nedjustert med 3 mill. kroner sammenlignet med saldert budsjett 2010. Det er lagt til grunn en effektiv rentesats på 2,5 pst. mot 3,0 pst. i saldert budsjett 2010.
Bevilgningen på kap. 5607 post 80 foreslås redusert med 3 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen er på 390 mill. kroner.
Inntektene på posten ses i sammenheng med kap. 2620 post 76 Forskuttering av underholdsbidrag. Anslagene for refusjonsinntekter som legges til grunn på denne posten utarbeides på bakgrunn av det beløp som forventes utbetalt i bidragsforskudd på kap. 2620 post 76 i samme periode.
Utgiftene på kapittel 2620 post 70 ser ut til å bli noe lavere enn lagt til grunn i saldert budsjett, og dette gir grunnlag for å justere bevilgingen.
Bevilgningen på kap. 5701 post 73 foreslås redusert med 10 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
24. februar i år ble regjeringen ved arbeidsministeren enig med hovedorganisasjonene i arbeidslivet om en ny IA-avtale for perioden 1. mars 2010 – 31. desember 2013, samt Protokoll om felles innsats for å forebygge og redusere sykefraværet og fremme inkludering. Det vises til proposisjonen for nærmere omtale.
Komiteen tar redegjørelsen til orientering
Komiteens medlemmer fra Høyre og Venstre registrerer at regjeringen har forlenget avtalen med partene i arbeidslivet, om et Inkluderende arbeidsliv (IA). Det er dessverre slik at åtte år med IA-avtale ikke har bidratt til å redusere sykefraværet i vesentlig grad, når man ser på makrotallene. På den annen side har mange av de virksomhetene som har jobbet målrettet i IA-arbeidet, lykkes med å redusere sykefraværet. En videreføring og en styrking av virkemidlene i avtalen er sånn sett positivt.
Disse medlemmer vil likevel påpeke at forlengelsen av IA-avtalen skjedde på overtid. Opprinnelig skulle en ny ordning vært på plass innen utløpet av 2009, men ettersom regjeringen ikke tok tak i dette før i forbindelse med statsbudsjett for 2010, ble ikke innholdet i den nye avtalen kjent før i slutten av februar 2011. Dette er etter disse medlemmers oppfatning kritikkverdig, ikke minst fordi det lenge bør ha vært kjent for regjeringen at målsetningene i IA-avtalen ikke ville la seg nå innen avtalens utløp. Faktisk har sykefraværet over lang tid hatt en negativ utvikling, noe som burde tilsagt et sterkere engasjement fra regjeringens side på et tidligere tidspunkt. Disse medlemmer viser til at da Høyre i valgkampen ville diskutere tiltak for å få ned sykefraværet, ble dette fra regjeringshold og fra LO omtalt som unødvendig og et angrep på leger. Kort tid etter valget konstaterte imidlertid regjeringen det andre har hatt kjennskap til helt siden 2006, nemlig at sykefraværet stiger.
Når den nye IA-avtalen ble inngått på overtid, ville videre disse medlemmer forventet at forhandlingene var brakt i havn. Derfor er det merkelig å måtte konstatere at selve avtalen, de formuleringer som partene har forpliktet seg til, er forkortet, mens det i tillegg eksisterer en protokoll over tiltak og virkemidler det skal forhandles videre på, med ulike frister for når enighet skal nås. Etter disse medlemmers mening vil dette innebære at vi enda må vente lenge før hele den «nye» IA-avtalen er på plass, og virkemiddelapparatet reelt sett operativt.
Disse medlemmer mener likevel at det innenfor dagens IA-avtale er rom for å gjøre forbedringer, og fremsetter derfor følgende forslag som det forventes vil ha innvirkning på sykefraværet:
«Stortinget ber regjeringen innføre en ordning med normerte sykemeldingsperioder, basert på forventet friskmelding etter kjente diagnoser.»
«Stortinget ber regjeringen sørge for at Nav i større grad benytter attføringsmidler i sykepengeperioden. Å delta i attføring eller rehabilitering under sykepengeperioden skal ikke ha innvirkning på sykelønnen.»
«Stortinget ber regjeringen sørge for en styrket bruk av attføringsmedisinske og rehabiliteringsmedisinske rådgivende leger i sykefraværsarbeidet, som kan supplere fastlegenes medisinske vurderinger.»
«Stortinget ber regjeringen sørge for at ledig kapasitet innenfor rehabiliterings- og attføringsbransjen tas i bruk, for å nå målsettingen i sykefraværsarbeidet.»
«Stortinget ber regjeringen fremme forslag om å fjerne fordelsbeskatningen ved arbeidsgiverbetalte behandlingsutgifter og behandlingsforsikringer.»
Komiteens medlemmer fra Høyre viser til at Høyre i sine alternative statsbudsjetter og alternative opplegg i revidert nasjonalbudsjett, hvert år de siste fire årene har fremmet flere forslag til nye tiltak for å redusere sykefraværet. Blant annet har forslagene handlet om større krav til aktivitet i sykmeldingsperioden og langt tidligere inngripen overfor den som blir sykmeldt, slik at hensiktsmessige oppfølgings- og behandlingsvirkemidler kan iverksettes. Disse medlemmer konstaterer at mange av Høyres tidligere forslag for å redusere sykefraværet, også ble foreslått av regjeringens eget ekspertutvalg i IA-forarbeidet. Dessverre var det ikke alle som kom med i den nye IA-avtalen. Disse medlemmer viser til de forslag som Høyre fremmer i denne innstillingen inkludert en kraftig økning av bevilgningene til arbeidsrettet rehabilitering, og legger til grunn at diss forslagene samlet sett vil redusere bevilgningsbehovet. Disse medlemmer legger til grunn et meget forsiktig anslag på 200 mill. kroner, og viser til bevilgningsforslag under kap. 2650 post 70.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet, Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre viser til at Høyesterett 23. mai 2006 avsa endelig dom (til fordel for staten) i saken om statspensjoner hvor en rekke tidligere høytstående embetsmenn anla sak mot staten. Bakgrunnen for søksmålet var at Stortinget våren 2000 gjorde et vedtak om en endring i lov om Statens Pensjonskasse som har ført til at en statspensjonist som gikk av 30. april 2000, får 51 pst. pensjon av sluttinntekten, mens en som gikk av dagen etter med samme inntekt og innbetaling, får de lovbestemte 66 pst. Disse medlemmer viser videre til at denne saken har vært behandlet av flere ulike rettsinstanser, hvor bl.a. Oslo tingrett 25. oktober 2005 ga saksøkerne medhold begrunnet ut fra at forskjellsbehandlingen av de to gruppene (før eller etter 1. mai 2000) bygde på en lovteknisk feil.
Disse medlemmer påpeker at antallet personer dette dreier seg om nå er anslagsvis under halvparten av de opprinnelige 5 700 pensjonister, og at tallet vil være raskt synkende på grunn av relativt høy alder på den gjenstående pensjonistgruppe.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«Stortinget ber regjeringen fremme nødvendige endringer i lov om Statens Pensjonskasse, slik at statspensjonister som gikk av med pensjon før 1. mai 2000, blir likebehandlet med øvrige statspensjonister. Ikrafttredelsen av denne endring er 1. januar 2011.»
I henhold til avtale om levering av pandemivaksine for perioden 1. juli 2008 til 1. juli 2011, betales det en årlig reservasjonsavgift på 37,6 mill. kroner til vaksineprodusenten GlaxoSmithKline. Gjennom WHOs erklæring av pandemi 11. juni 2009 ble leveringsavtalen utløst, og det er nå avklart at bevilgningen i 2010 kan settes ned med 37,6 mill. kroner.
I 2009 ble det bevilget 88 mill. kroner knyttet til salg av de antivirale legemidlene Tamiflu og Relenza til redusert pris, jf. Prop. 2 S (2009–2010). Av dette er 80,9 mill. kroner overført til 2010. Inkludert i beløpet er midler til ev. kjøp av resterende lagerbeholdning i forsyningskjeden. Kun deler av den resterende lagerbeholdningen er kjøpt opp. Videre er det gitt mva-fradrag ved salg av antivirale legemidler til redusert pris.
Ordningen med redusert pris for antiviralia ble innført samtidig med forskrift om farmasøyters rekvireringsrett for disse legemidlene. Forskriften om farmasøytenes rekvireringsrett utløper 1. juli 2010. Ordningen med redusert pris for Tamiflu og Relenza er i utgangspunktet ikke tidsbegrenset, og globalt er det fortsatt en pandemi (fase 6 i WHOs pandemiplan). Det vurderes likevel slik at ordningen med redusert pris kan avsluttes samtidig med utløpet av farmasøytenes rekvireringsrett.
Bevilgningsbehovet knyttet til antivirale legemidler er derfor samlet sett redusert med 75 mill. kroner.
Mindreutgiftene til antivirale legemidler og reservasjonsavgift for pandemivaksineavtale utgjør til sammen 112,6 mill. kroner. Det foreslås derfor å sette ned bevilgningen på kap. 702 Beredskap, post 21 Spesielle driftsutgifter med 70,915 mill. kroner, til null. Det fremmes i tillegg et forslag til vedtak om at 41,7 mill. kroner av overførte midler fra 2009 på denne posten ikke skal disponeres, men skal tilfalle statskassen ved utgangen av 2010, jf. forslag til romertallsvedtak.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag, jf. forslag til vedtak I og XVI under kapittel 23 Komiteens tilråding.
Gjennom Stortingets behandling av Prop. 1 S (2009–2010) og Prop. 2 S (2009–2010) er det bevilget til sammen 658 mill. kroner til innkjøp av pandemivaksine, hvorav 206 mill. kroner i 2010. Staten forpliktet seg til å kjøpe 9,4 mill. vaksinedoser av produsenten GlaxoSmithKline. Det har vist seg tilstrekkelig med én vaksinedose for de fleste. Norge vil med dette ha behov for færre vaksinedoser enn tidligere forutsatt. Det er derfor inngått avtale med produsenten om å redusere kjøpsforpliktelsen med 30 pst., tilsvarende 2,82 mill. doser. Dette gir en innsparing på 197 mill. kroner. I forbindelse med overføring av ubrukt bevilgning fra 2009 til 2010 ble overført beløp satt ned med 11,9 mill. kroner. Bevilgningen for 2010 kan derfor settes ned med 185,1 mill. kroner som følge av redusert kjøpsforpliktelse.
Det foreslås at det bevilges 7 mill. kroner for å dekke oppstart av et overvåkningsprogram av kvinner som var gravide under pandemien og deres barn (etter fødselen), i regi av Nasjonalt folkehelseinstitutt.
Samlet foreslås bevilgningen redusert med 178,1 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen foreslås redusert med 2,3 mill. kroner som følge av ubenyttet bevilgning fra 2009.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Fremskrittspartiet og Høyre, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet synes det er svært uheldig at rammen på rusmiddelforebygging blir redusert samtidig som søknader om støtte til gode prosjekter blir avslått. Disse medlemmer vil blant annet peke på «Det Nytter»-prosjektet som et av tiltakene som har søkt om støtte men fått avslag. Disse medlemmer understreker at det ikke er mangel på rusforebyggende tiltak å støtte, og synes det er beklagelig at rusomsorgen blir salderingspost for å opprettholde budsjettbalansen.
Disse medlemmer foreslår å øke bevilgningen med 3 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en økning på 0,7 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
718 | Rusmiddelforebygging | ||
21 | Spesielle driftsutgifter, forhøyes med | 700 000 | |
fra kr 77 969 000 til kr 78 669 000» |
Komiteens medlemmer fra Høyre viser til at rusrelaterte problemer rammer mange enkeltmennesker og deres familier. Disse medlemmer viser til at om lag 15 000 barn lever i familier der foreldrene mottar behandling for psykiske lidelser, og at 200 000 barn opplever problemer knyttet til foreldres rusmisbruk. Disse barna har en svært krevende hverdag, og har selv forhøyet risiko for å utvikle slike problemer.
Disse medlemmer vil gå mot regjeringens forslag om reduksjon på 2,3 mill. kroner, og foreslår at midlene benyttes til å forsterke hjelpetilbudet til barn som pårørende av rusavhengige og psykisk syke.
Komiteens medlem fra Venstre mener at de som er avhengige av rusmidler først og fremst trenger behandling og rehabilitering. Målet må ikke bare være rusfrihet, men også et verdig liv for dem som ikke klarer å bli rusfrie. Det må gis skikkelige behandlingstilbud, blant annet gjennom økt bruk av legemiddelassistert rehabilitering (LAR). Tverrfaglig spesialisert rusbehandling må styrkes. Dette medlem foreslår derfor å øke bevilgningene til ulike tiltak for rehabilitering og rusmisbruk med 50 mill. kroner. Dette medlem mener at dette er langt mer målrettet enn regjeringens byråkratiske nysatsing gjennom å etablere såkalte kommunale rusforebyggingskoordinatorer. Dette medlem vil derfor redusere denne bevilgningen med 8 mill. kroner.
Dette medlem er skuffet over regjeringens manglende satsing på rehabilitering overfor kronikere og rusavhengige. Manglende rehabilitering av rusmisbrukere fører til at mange mennesker går til grunne, tidlig død og overdosedødsfall. Mange rusavhengige sliter med psykiske lidelser i tillegg. Det er derfor svært viktig å øke kapasiteten for tverrfaglig spesialisert behandling. I dag er det lang ventetid og mer enn 4 000 står i kø for behandling.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
718 | Rusmiddelforebygging | ||
63 | Tilskudd, kan overføres, forhøyes med | 42 000 000 | |
fra kr 27 299 000 til kr 69 299 000» |
Gjennom Stortingets behandling av Prop. 1 S (2009–2010) er det på posten budsjettert med midler til arbeid med skadedata i Norsk pasientregister. Dette er imidlertid en varig oppgave som skal utføres av Helsedirektoratet og som bør budsjetteres over direktoratets ordinære driftsbevilgning.
Bevilgningen foreslås redusert med 0,6 mill. kroner mot at kap. 720 post 1 økes tilsvarende.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Ansvaret for helserefusjonsområdet ble overført fra Arbeids- og velferdsetaten (Nav) til Helsedirektoratet fra 1. januar 2009. Til HELFOs forvaltning av frikortordningene og overtakelse av enkelte administrative funksjoner foreslås det en overføring av 24 mill. kroner fra Nav, kap. 605 post 1.
Samdata gir styringsinformasjon til beslutningstakere og andre aktører innenfor spesialisthelsetjenesten. Oppfølging av Samdata er knyttet til Helsedirektoratets ansvar for utarbeidelse av data og statistikk for helsetjenesten. Helsedirektoratet skal fra og med 2010 overta denne oppgaven fra forskningsstiftelsen SINTEF, og Samdata blir dermed en fast oppgave i direktoratet. Bevilgningen foreslås satt opp med 10 mill. kroner mot at bevilgningene under kap. 764 post 72 og kap. 781 post 21 settes ned med hhv. 4,3 mill. kroner og 5,7 mill. kroner.
Bevilgningen foreslås satt opp med 0,6 mill. kroner. Det vises til omtale under kap. 719 post 21.
Samlet foreslås bevilgningen under kap. 720 post 1 økt med 34,6 mill. kroner.
Riksrevisjonen har i sin rapport om den årlige revisjon og kontroll for budsjettåret 2008 merknader til budsjettering og regnskapsføring av drifts- og tilskuddsmidler under Helsedirektoratet. Det fremmes forslag under kap. 761 og kap. 783 om flytting av midler mellom drifts- og tilskuddsposter som ledd i oppfølgingen av merknadene fra Riksrevisjonen. I samarbeid med Helsedirektoratet vil Helse- og omsorgsdepartementet gjennomgå rutinene for budsjettering og regnskapsføring av drifts- og tilskuddsmidler.
Det vises til forslag under kap. 761 Omsorgstjeneste og kap. 783 Personell.
Komiteen tar redegjørelsen til orientering, og slutter seg til regjeringens forslag.
Det foreslås at Statens helsetilsyn etablerer en utrykningsgruppe. Formålet er å raskt etablere en dialog mellom Helsetilsynet og de som kan bringe klarhet i faktaforholdene rundt alvorlige hendelser i helsetjenesten. Utrykningsgruppen opprettes i første omgang som et prøveprosjekt i to år, med oppstart i løpet av 2010.
Bevilgningen foreslås økt med 1,5 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen foreslås redusert med 1 mill. kroner, som følge av ubenyttet bevilgning fra 2009.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Fra 1. januar 2010 ble regelverket endret slik at helsehjelp som utføres poliklinisk av enkelte andre grupper helsepersonell enn lege kan kreve egenandel, jf. Prop. 1 S (2009–2010). Dette må sees i sammenheng med at enkelte spesialisthelsetjenester utført av andre helsepersonellgrupper fra 1. januar 2009 kunne utløse ISF-refusjon.
Helseforetakene vil få økte inntekter på 15 mill. kroner som følge av utvidelsen av adgangen til å kreve egenandel. Det er ikke tatt hensyn til dette i saldert budsjett. Bevilgningen foreslås derfor redusert tilsvarende, jf. kap. 732 postene 72–75. De regionale helseforetakene vil få økt egenbetaling fra pasientene tilsvarende 6 mill. kroner. I tillegg vil helseforetakene tilføres midler fra refusjoner fra folketrygden for pasienter som har nådd egenandelstak 1 eller er helt fritatt for egenbetaling, tilsvarende 9 mill. kroner. Det vises til omtale under kap. 732 post 77, som foreslås økt med 3 mill. kroner og kap. 2752 post 70, som foreslås økt med 6 mill. kroner.
Komiteen viser til merknader under kap. 732 postene 72–75, 77 og kap. 2752 post 70 nedenfor.
Fra 2010 ble ordningen med takstrefusjon for fysioterapeutisk virksomhet i noen helseforetak avviklet, jf. Prop. 1 S (2009–2010). Endringen medførte en flytting av 35 mill. kroner fra kap. 732 post 77 til basisbevilgningene til de regionale helseforetakene. Nye anslag viser at refusjonsutbetalingene var noe høyere enn lagt til grunn i saldert budsjett, og det foreslås derfor at det flyttes ytterligere 8 mill. kroner fra kap. 732,post 77 til de regionale helseforetakenes basisbevilgninger på kap. 732 postene 72–75.
Komiteen viser til merknader under postene 70–75 og 77 nedenfor.
Komiteens medlemmer fra Høyre viser til Innst. S. nr. 11 (2009–2010), der Høyre, Fremskrittspartiet og Kristelig Folkeparti gikk imot regjeringens forslag om å avvikle poliklinisk refusjon for fysioterapi, før alternativ finansiering var på plass. Disse medlemmer påpeker at denne omleggingen har ført til at tilbud om bassengtrening og fysioterapi avvikles ved en rekke helseforetak i hele landet. Dette fører til et betydelig dårligere rehabiliteringstilbud til pasientene, som får dårligere helse og redusert mulighet for deltakelse i arbeidslivet. Disse medlemmer mener regjeringen umiddelbart må stanse nedlegging av disse tilbudene, og sørge for at det etableres finansieringsordninger som styrker rehabiliteringstilbudet, fremfor å svekke det. Disse medlemmer viser til Høyres alternative statsbudsjett, generelle merknader i revidert budsjett og økt bevilgning til på 60 mill. kroner til samhandlingstiltak. Disse medlemmer mener det finnes mange lokale eksempler på konsekvensene av en rødgrønn politikk, deriblant det gode samhandlingsprosjektet ved og i regi av Haugesund Sanitetsforenings Revmatismesykehus (HSR) og Haugesund kommune, og viser videre til at slike prosjekter ville kunne få støtte til fortsatt drift med Høyres alternativ.
Komiteens medlemmer fra Kristelig Folkeparti og Venstre viser til at konsekvensene av at Stortingets flertall vedtok å avvikle refusjon for poliklinisk fysioterapi fra 2010, har vært uheldige. Sykehus som har hatt refusjon har ikke vært sikret tilstrekkelige overføringer. En rekke behandlingstilbud er allerede nedlagt, og ytterligere flere tusen pasienter står i fare for å miste behandlingstilbud som en konsekvens av denne omleggingen. Bassengtreningstilbud legges ned og poliklinisk virksomhet reduseres betraktelig. Disse medlemmer vil i denne sammenheng vise til representantforslag fra Kristelig Folkeparti om rehabilitering, jf. Dokument 8:131 S (2009–2010).
Disse medlemmer forutsetter at de økte rammebevilgningene til de regionale helseforetakene grunnet større poliklinisk aktivitet enn forutsatt, overføres de helseforetakene som tidligere har hatt refusjon for poliklinisk fysioterapi og skal sikre videreføring av behandlingstilbudene. Disse medlemmer mener videre at regjeringen enten må reversere avviklingen av refusjonsordningen eller straks innføre ISF-refusjon og muligheter for å kreve egenandeler for poliklinisk virksomhet utført av fysioterapeuter og ergoterapeuter.
Disse medlemmer fremmer på denne bakgrunn følgende forslag:
«Stortinget ber regjeringen snarest komme tilbake til Stortinget med forslag til tiltak som sikrer tilstrekkelig finansiering av det polikliniske fysioterapitilbudet.»
Disse medlemmer viser til at Fysikalsk Institutt ved Haugesund Sanitetsforenings Revmatismesykehus i disse dager har måttet legge ned driften. Disse medlemmer viser til at dette rammer over tusen mennesker med ulike behov for bassengtrening, behandling, veiledning og andre fysioterapitjenester. Disse medlemmer mener dette unike samarbeidet mellom Haugesund kommune og Haugesund Sanitetsforenings Revmatismesykehus var helt i tråd med samhandlingsreformens intensjoner, og at dette særskilte tiltaket bør fortsette. Disse medlemmer vil peke på at dette bør kunne få status som et prosjekt som kan evalueres i tråd med andre samarbeidsprosjekter.
Disse medlemmer fremmer på denne bakgrunn følgende forslag:
«Stortinget ber regjeringen snarest komme tilbake til Stortinget med forslag som sikrer videre drift av Fysikalsk Institutt ved Haugesund Sanitetsforenings Revmatismesykehus.»
Komiteens medlem fra Venstre er skuffet over regjeringens manglende satsing på rehabilitering overfor kronikere og rusavhengige. Manglende rehabilitering av rusmisbrukere fører til at mange mennesker går til grunne, tidlig død og overdosedødsfall. Mange rusavhengige sliter med psykiske lidelser i tillegg. Det er derfor svært viktig å øke kapasiteten for tverrfaglig spesialisert behandling. I dag er det lang ventetid og mer enn 4 000 står i kø for behandling.
Langt flere kronikere og syke kunne hatt en bedre hverdag og deltatt i arbeidslivet hvis innsatsen på rehabiliteringsområdet var blitt økt.
Dette medlem ønsker bedre styring av helseforetakene og en større bevilgning til pasientrettede tiltak innen helseforetakene. Stadige rapporter om høyt sykefravær innen helsesektorene tyder på at mange ansatte er utslitt av høyt press i stadige omstillingsprosesser og lever med konstante underbemanninger. Dette medlem mener det er behov for en større satsing på rehabilitering og foreslår at helseforetakene settes i stand til å kjøpe flere rehabiliteringsplasser for å hjelpe de mange som står i kø, og foreslår derfor en økt samlet bevilgning på 125 mill. kroner.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
732 | Regionale helseforetak | ||
70 | Særskilte tilskudd, kan overføres, kan nyttes under postene 72, 73, 74 og 75, forhøyes med | 125 000 000 | |
fra kr 341 691 000 til kr 466 691 000» |
Bevilgningen foreslås redusert med 8,1 mill. kroner som følge av økte egenandelsinntekter, jf. omtale under kap. 732. Bevilgningen foreslås økt med 4,3 mill. kroner som en følge av at takstrefusjon for fysioterapeutisk virksomhet i helseforetak avvikles, jf. generell omtale under kap. 732 ovenfor.
Samlet foreslås bevilgningen redusert med 3,8 mill. kroner.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Høyre og Kristelig Folkeparti, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Høyre viser til merknad under kap. 732 og går mot regjeringens forslag om å flytte budsjettmidlene.
Disse medlemmer foreslår å redusere bevilgningen med 4,3 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en reduksjon på 8,1 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
732 | Regionale helseforetak | ||
72 | Basisbevilgning Helse Sør-Øst RHF, kan overføres, nedsettes med | 8 100 000 | |
fra kr 40 409 437 000 til kr 40 401 337 000» |
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti har merket seg at studentene ved Universitetet i Agder og Høgskolene i Oslo og Akershus ikke får midler til psykisk helse for studenter. Dette medlem mener det også må bevilges midler på linje med andre studentsamskipnader til det psykiske helsetilbudet for studentene tilknyttet Samskipnaden i Agder og Oslo- og Akershushøgskolenes studentsamskipnad. Dette medlem foreslår en økning i bevilgningen med 1 mill. kroner til dette formålet.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
732 | Regionale helseforetak | ||
72 | Basisbevilgning Helse Sør-Øst RHF, kan overføres, nedsettes med | 2 800 000 | |
fra kr 40 409 437 000 til kr 40 406 637 000» |
Bevilgningen foreslås redusert med 2,8 mill. kroner som følge av økte egenandelsinntekter, jf. omtale under kap. 732. Bevilgningen foreslås økt med 1,5 mill. kroner som følge av at takstrefusjon for fysioterapeutisk virksomhet i helseforetak avvikles, jf. generell omtale under kap. 732 ovenfor.
Samlet foreslås bevilgningen redusert med 1,3 mill. kroner.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Høyre og Kristelig Folkeparti, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Høyre viser til merknad under kap. 732 og går mot regjeringens forslag om å flytte budsjettmidlene.
Disse medlemmer foreslår å redusere bevilgningen med 1,5 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en reduksjon på 2,8 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
732 | Regionale helseforetak | ||
73 | Basisbevilgning Helse Vest RHF, kan overføres, nedsettes med | 2 800 000 | |
fra kr 14 057 339 000 til kr 14 054 539 000» |
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti har merket seg at studentene ved Universitetet i Stavanger ikke får midler til psykisk helse for studenter. Dette medlem mener det også må bevilges midler på linje med andre studentsamskipnader til det psykiske helsetilbudet for studentene tilknyttet Samskipnaden i Stavanger, og foreslår en økning i bevilgningen med 0,5 mill. kroner til dette formålet.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
732 | Regionale helseforetak | ||
73 | Basisbevilgning Helse Vest RHF, kan overføres, nedsettes med | 800 000 | |
fra kr 14 057 339 000 til kr 14 056 539 000» |
Bevilgningen foreslås redusert med 2,2 mill. kroner som følge av økte egenandelsinntekter, jf. omtale under kap. 732. Bevilgningen foreslås økt med 1,2 mill. kroner som følge av at takstrefusjon for fysioterapeutisk virksomhet i helseforetak avvikles, jf. generell omtale under kap. 732 ovenfor.
Samlet foreslås bevilgningen redusert med 1 mill. kroner.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Høyre, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Høyre viser til merknad under kap. 732 og går mot regjeringens forslag om å flytte budsjettmidlene.
Disse medlemmer foreslår å redusere bevilgningen med 1,2 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en reduksjon på 2,2 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
732 | Regionale helseforetak | ||
74 | Basisbevilgning Helse Midt-Norge RHF, kan overføres, nedsettes med | 2 200 000 | |
fra kr 10 718 406 000 til kr 10 716 206 000» |
Bevilgningen foreslås satt ned med 1,9 mill. kroner som følge av endringer i regelverk for utførende helsepersonell, jf. omtale under kap. 732. Bevilgningen foreslås økt med 1 mill. kroner som følge av at takstrefusjon for fysioterapeutisk virksomhet i helseforetak avvikles, jf. generell omtale under kap. 732 ovenfor.
Samlet foreslås bevilgningen redusert med 0,9 mill. kroner.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Høyre, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Høyre viser til merknad under kap. 732 og går mot regjeringens forslag om å flytte budsjettmidlene.
Disse medlemmer foreslår å redusere bevilgningen med 1 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en reduksjon på 1,9 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
732 | Regionale helseforetak | ||
75 | Basisbevilgning Helse Nord RHF, kan overføres, nedsettes med | 1 900 000 | |
fra kr 9 511 682 000 til kr 9 509 782 000» |
I saldert budsjett 2009 var det lagt til rette for en aktivitetsvekst på 1,5 pst. fra 2008 til 2009 med utgangspunkt i aktivitetstall for første tertial 2008.
Foreløpige aktivitetstall for hele 2009 tilsier at utbetalingene for 2009 ble om lag som forutsatt, dvs. om lag 1,5 pst. vekst fra 2008 til 2009. Helse- og omsorgsdepartementet vil komme tilbake til endelig avregning for 2009, inkludert eventuelle justeringer som følge av behandling av enkeltsaker i avregningsutvalget, i omgrupperingsproposisjonen høsten 2010. Eventuelle mer- eller mindreutbetalinger i 2009 vil på vanlig måte bli motregnet mot a konto utbetalingene til de regionale helseforetakene for 2010. I tråd med ordinær praksis fremmes det ikke forslag om bevilgningsendringer i revidert budsjett.
Saldert budsjett 2010 legger til rette for en aktivitetsvekst på 1,2 pst. fra 2009 til 2010 med utgangspunkt i aktivitetstall for første tertial 2009, jf. Prop. 1 S (2009–2010).
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
I saldert budsjett 2009 var det lagt til rette for en aktivitetsvekst på 1,5 pst. fra 2008 til 2009 basert på regnskapstall fra juni 2008. Utbetalingene gjennom 2009 viste seg å bli høyere enn dette. I forbindelse med Stortingets behandling av Prop. 37 S (2009–2010) ble derfor bevilgningen økt med 138 mill. kroner. Endelige tall for hele året 2009 viser nå at utbetalingene ble 20 mill. kroner lavere enn anslått ved framlegging av Prop. 37 S (2009–2010).
Saldert budsjett 2010 legger til rette for en vekst på 2,5 pst. utover anslått nivå i 2009 basert på regnskapstall fra juni 2009, jf. Prop. 1 S (2009–2010). I tråd med ordinær praksis fremmes det ikke forslag om bevilgningsendringer i revidert budsjett.
Bevilgningen foreslås økt med 3 mill. kroner som følge av at andre grupper enn leger kan kreve egenandel for pasientbehandling, jf. generell omtale under kap. 732 ovenfor.
Bevilgningen foreslås redusert med 8 mill. kroner som følge av at takstrefusjon for fysioterapeutisk virksomhet i helseforetak er avviklet i 2010, jf. generell omtale under kap. 732 ovenfor.
Samlet foreslås bevilgningen redusert med 5 mill. kroner.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Høyre, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Høyre viser til merknad under kap. 732 og går mot regjeringens forslag om å flytte budsjettmidlene.
Disse medlemmer foreslår å øke bevilgningen med 8 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en økning på 3 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
732 | Regionale helseforetak | ||
77 | Poliklinisk virksomhet mv., overslagsbevilgning, forhøyes med | 3 000 000 | |
fra kr 2 313 459 000 til kr 2 316 459 000» |
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti mener det er behov for en ytterligere satsing på rehabilitering, økt livskvalitet og mulighet til å stå i arbeid, og foreslår en økning på 21,5 mill. kroner til ideelle organisasjoner gjennom ordningen Raskere tilbake.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
732 | Regionale helseforetak | ||
79 | Raskere tilbake, kan overføres, forhøyes med | 9 500 000 | |
fra kr 483 567 000 til kr 493 067 000» |
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet viser til den ledige kapasiteten som er tilgjengelig hos private avtalespesialister og private sykehus. Disse medlemmer mener det vil være svært hensiktsmessig å øke omfanget av bruken av disse, all den tid ventelistene og ventetidene for behandling og rehabilitering er svært lange, og økende. Disse medlemmer viser i denne sammenheng til at det vil være samfunnsøkonomisk gunstig å få folk behandlet raskt og tilbake til jobb, fremfor at pasienter mottar ulike trygdeytelser i påvente av helse- og rehabiliteringshjelp. Dette vil også, slik disse medlemmer ser det, være svært viktig sett i lys av den enkeltes livskvalitet og verdighet.
Disse medlemmer foreslår å bevilge 450 mill. kroner, tilsvarende en økning på 450 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
732 | Regionale helseforetak | ||
80 | (NY) Kjøp av privat kapasitet, bevilges med | 450 000 000» |
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet er opptatt av å sikre de regionale helseforetakene tilstrekkelige midler, slik at pasienttilbudet blir styrket, fremfor den svekkelsen vi ser i dag, og er derfor skuffet over regjeringens manglende handlekraft på dette området. Disse medlemmer har tatt inn over seg signalene som nå kommer om stadige kutt, nedskjæringer, lange ventetider og ventelister. Disse medlemmer viser videre til de store omstillingene som skjer i sykehussektoren. Store kutt i antall ansatte, omstruktureringer i tjenestetilbudet og behov for store investeringer knyttet til medisinsk teknisk utstyr og vedlikehold av bygningsmasse gjør at pasienttilbudet blir rammet som følge av manglende omstillingsmidler. Det vil derfor, slik disse medlemmer ser det, være nødvendig å tilføre økte finansielle rammer, slik at aktivitetsnivået på pasientbehandlingen ikke reduseres. Disse medlemmer vil derfor foreslå en total tilleggsbevilgning på 540 mill. kroner i omstillingsmidler til de regionale helseforetakene.
Disse medlemmer viser til at en rekke private og ideelle rusinstitusjoner ikke har fått fornyet sine avtaler, eller redusert omfanget av avtalene med de regionale helseforetakene. Disse medlemmer viser til at om lag 5 000 rusmisbrukere står i kø for å få et, for mange, livsviktig behandlingstilbud. Disse medlemmer foreslår derfor at det øremerkes 150 mill. kroner til benyttelse av disse institusjonsplassene, slik at rusmisbrukere får den hjelpen de har behov for.
Disse medlemmer foreslår å bevilge 540 mill. kroner, tilsvarende en økning på 540 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
732 | Regionale helseforetak | ||
84 | (NY) Omstillingsmidler for sykehus, bevilges med | 540 000 000» |
Bevilgningen foreslås redusert med 0,9 mill. kroner, som følge av ubenyttet bevilgning fra 2009.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Fremskrittspartiet og Høyre, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet, Høyre og Kristelig Folkeparti viser til Innst. 11 S (2009–2010) og mener at det er svært viktig at det sikres tilpasningskurs (rehabiliteringskurs) for hørselshemmede (voksne tinnitusrammede, tunghørt og døvblitte) i yrkesaktiv alder. Den sentrale enheten for disse kursene er Briskeby skole- og kompetansesenter AS og som komiteen påpekte i statsbudsjettet for 2010 er landets ledende fagmiljø innen området. For å sikre rehabilitering til denne gruppen hørselshemmede, slik at de ikke faller ut av arbeidslivet og at den viktige kompetansen som er opparbeidet sikres, ber disse medlemmer om at tilbudet opprettholdes og sikres ved Briskeby skole- og kompetansesenter AS.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet og Høyre viser til at det foreligger omfattende dokumentasjon på svikt i tilbudet om habilitering og rehabilitering. Dette fører til at mange mennesker får redusert helse og livskvalitet. Disse medlemmer mener at en styrking av opptreningstilbudet vil være en god investering i å gi flere en mulighet for å mestre hverdag og jobb, samtidig som behovet for helsetjenester og trygdeytelser kan reduseres. Regjeringen foreslår å nedsette bevilgningen til habilitering og rehabilitering over kap. 733 med totalt 1,1 mill. kroner, fordelt på postene 21 og 72. Disse medlemmer mener midlene i stedet bør benyttes til å styrke tilbudet om behandlingsreiser til utlandet, blant annet til Reuma Sol og andre godkjente tilbud. Det vises til at statsminister Jens Stoltenberg besøkte Reuma Sol i Alfaz i Spania 16. mai 2009. Ifølge SpaniaAvisen uttalte statsministeren at han ønsket å bevilge mer midler til dette tilbudet, som blant annet gir et tilbud til barn med revmatisme. Disse medlemmer mener dette er et godt initiativ som bør følges opp gjennom bevilgninger som sikrer at flere barn og voksne kan ha nytte av dette og andre tilsvarende behandlingstilbud.
Disse medlemmer viser videre til at prosjektet ReSonare har gitt et helhetlig rehabiliteringstilbud til sterkt tunghørte og døvblitte i yrkesaktiv alder og deres nærpersoner. Tilbudet har gitt deltakerne bedre livskvalitet, og bedre mulighet for deltakelse i arbeids- og samfunnsliv. Prosjektet ble avsluttet i 2009, men en enstemmig helse- og omsorgkomité forutsatte videreføring innenfor ordinær virksomhet. Den sentrale prosjektenheten ved Briskeby skole- og kompetansesenter har til og med 2009 fått midler til rehabiliteringskurs for voksne med tinnitus, tunghørte og døvblitte i yrkesaktiv alder. Tiltaket drives av Hørselshemmedes landsforbund. Briskeby skole- og kompetansesenter har som følge av vedtaket i statsbudsjettet for 2010 ikke fått tilført økonomiske midler, men har på grunn av det store behovet avholdt kurs i årets første halvår på egen regning. Dette tilbudet legges ned fra og med 1. juni 2010. Disse medlemmer foreslår å bevilge 2,5 mill. kroner for å sikre videre drift av tiltaket.
Disse medlemmer foreslår å øke bevilgningen med 3,4 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en økning på 2,5 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
733 | Habilitering og rehabilitering | ||
21 | Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79, forhøyes med | 2 500 000 | |
fra kr 17 719 000 til kr 20 219 000» |
Bevilgningen foreslås redusert med 0,2 mill. kroner, som følge av ubenyttet bevilgning fra 2009.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Fremskrittspartiet og Høyre, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet viser til at habilitering og rehabilitering er et såkalt satsingsområde i regjeringens samhandlingsreform, likevel blir kapasiteten bygget ned. Disse medlemmer er derfor opptatt av å sikre tilstrekkelig kapasitet og vil derfor styrke rammen slik at kapasitet i privat og privat ideell sektor blir sikret langsikte driftsavtaler. Disse medlemmer viser til at en rekke private ideelle organisasjoner står i fare for å bli nedlagt i løpet av de kommende 5–10 år grunnet uforutsigbare rammebetingelser, noe som vil bety en vesentlig forverring av tilbudet innen rus, pleie- og omsorg, barnevern og i forhold til habilitering og rehabilitering. Disse medlemmer viser til Dokument 8:68 S (2009–2010) hvor disse medlemmer fremmer forslag om at det nedsettes et utvalg bestående av det offentlige, private ideelle, og private aktører slik at det kan etableres en samfunnskontrakt slik det blant annet er gjort i Sverige. Disse medlemmer foreslår at det bevilges 1,5 mill. kroner til dette arbeidet.
Disse medlemmer har videre merket seg at ventetidene og ventelistene for å komme inn til rehabilitering er økende. Samtidig kommer signalene om at en rekke private og ideelle institusjoner har betydelige ledige ressurser. Disse medlemmer er av den oppfatning at rehabilitering er et særs viktig område, både hva gjelder den enkeltes livskvalitet, men også sett i lys av samfunnsøkonomiske forhold. Disse medlemmer foreslår å øremerke 250 mill. kroner til kjøp av plasser ved rehabiliterings- og opptreningsinstitusjoner som har ledig kapasitet, herunder både private og private ideelle.
Disse medlemmer foreslår å øke bevilgningen med 250 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en økning på 249,8 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
733 | Habilitering og rehabilitering | ||
72 | Kjøp av opptrening mv., kan overføres, forhøyes med | 249 800 000 | |
fra kr 41 160 000 til kr 290 960 000» |
Komiteens medlemmer fra Høyre viser til merknad til kap. 733 post 21, og går mot regjeringens forslag om reduksjon på 0,2 mill. kroner.
Fagenheten for tvungen omsorg er etablert for psykisk utviklingshemmede lovbrytere som er dømt til tvungen omsorg etter straffelovens § 39a. Ansvaret for driften av fagenheten er lagt til Helse Midt-Norge RHF. Bevilgningen dekker utgifter til drift og investeringer, samt kostnader knyttet til gjennomføring av særreaksjoner utenfor fagenheten.
Ved en feil ble kun tre av totalt fire refusjonskrav utbetalt i 2009. Statsregnskapet 2009 viste et underforbruk på 15 mill. kroner knyttet til dette. Bevilgningen på posten er ikke overførbar, slik at underforbruket tilfalt statskassen. I 2010 vil det, som følge av feilen, være behov for å utbetale fem refusjonskrav i stedet for fire. Bevilgningen foreslås derfor økt med 15 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Ny informasjon tilsier at prosjektene som er budsjettert på posten kan gjennomføres innenfor en lavere ramme enn tidligere antatt. Bevilgningen foreslås derfor redusert med 1,5 mill. kroner i 2010.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
I Innst. 11 S (2009–2010) ber helse- og omsorgskomiteen regjeringen klargjøre ansvarsfordelingen for bivirkningsovervåkningen mellom Statens legemiddelverk (Legemiddelverket) og Folkehelseinstituttet. Det vises til proposisjonen for nærmere omtale.
Komiteen tar redegjørelsen til orientering.
Det er i 2010 bevilget midler på posten til etterutdanningstilbudet ved Avdeling for videre- og etterutdanning (Vett) ved Universitetet i Oslo, samt til stipender til etterutdanning for farmasøyter. Universitetet i Oslo har besluttet at etterutdanningstilbudet legges ned fra og med 2010, og bevilgningen foreslås derfor redusert med 1 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen foreslås økt med 13,1 mill. kroner mot at kap. 761, post 60 reduseres med 12,6 mill. kroner og kap. 761 post 67 reduseres med 0,5 mill. kroner, jf. omtale under disse postene. Videre er det på denne posten for 2010 bevilget 33 mill. kroner til lokalmedisinske sentra og kommunesamarbeid, jf. Prop. 1 S (2009–2010) Helse- og omsorgsdepartementet. Dette er midler som fordeles til kommuner etter søknad, og midlene foreslås derfor flyttet til post 67.
Bevilgningen foreslås redusert med 1,5 mill. kroner, som følge av ubenyttet bevilgning fra 2009.
Samlet foreslås bevilgningen redusert med 21,4 mill. kroner.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Fremskrittspartiet, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet ser med bekymring på regjeringens manglende vilje til å følge opp diabetesplanen. Disse medlemmer ser det som Sosial- og helsedirektoratets oppgave å iverksette og følge strategiplanen, men få konkrete tiltak er så langt iverksatt. Det er ingenting i årets budsjett som tyder på at planene vil bli tatt på alvor eller at målrettede tiltak som kan forebygge utvikling av sykdom og sekundærlidelser, vil bli iverksatt for å nå målene. Tiltak som bør prioriteres i forbindelse med diabetesplanen er, slik disse medlemmer ser det, blant annet finansiering og drift av Diafonen og blodprøvetesting av risikogrupper for å avdekke sykdommen diabetes 2 på et tidlig stadium og tverrfaglige forebyggingstiltak mot senkomplikasjoner mv. Disse medlemmer viser videre til Dokument nr. 8:114 (2007–2008), hvor Fremskrittspartiet foreslår en opptrappingsplan for å gjennomføre vedtatt handlingsplan for diabetes. Disse medlemmer mener behovet vil være på 60 mill. kroner som helårsvirkning, og foreslår derfor at det bevilges 30 mill. kroner til dette formål i revidert nasjonalbudsjett 2010.
Disse medlemmer foreslår å øke bevilgningen med 30 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en økning på 8,6 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
761 | Omsorgstjeneste | ||
21 | Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79, forhøyes med | 8 600 000 | |
fra kr 140 872 000 til kr 149 472 000» |
Bevilgningen foreslås redusert med 12,6 mill. kroner mot at bevilgningen over kap. 761 post 21 økes tilsvarende.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen foreslås redusert med 0,5 mill. kroner mot at bevilgningen over kap. 761 post 21 reduseres tilsvarende.
Hovedtiltakene som skisseres i samhandlingsreformen, jf. St.meld. nr. 47 (2008–2009), er å satse mer på å forebygge sykdom, satse mer på tidligere innsats for å forhindre sykehusinnleggelser og å bedre oppfølgingen av personer med langvarige og kroniske sykdommer. Samarbeidet innen kommuner, og mellom kommuner og helseforetak bør bli tettere for å løse de store utfordringene. Helse- og omsorgsdepartementet har igangsatt arbeid med ytterligere konkretisering av reformen.
I saldert budsjett 2010 ble det bevilget 33 mill. kroner til utvikling av lokalmedisinske sentra og kommunalt samarbeid innenfor helse- og omsorgssektoren på kap. 761 post 21, jf. forslag ovenfor om at disse midlene flyttes til post 67. Helsedirektoratet forvalter tilskuddsordningen. Det foreligger lokale planer om nye tiltak som går utover tilskuddsrammen. Det foreslås derfor å øke bevilgningen med 40 mill. kroner, til totalt 73 mill. kroner. Dette vil bidra til at flere prosjekter kan få støtte, at man får en bedre geografisk fordeling av prosjektene, og at flere prosjekter også kan omfatte pasientrettede aktiviteter.
Samlet foreslås bevilgningen på post 67 økt med 72,5 mill. kroner.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Fremskrittspartiet, Høyre og Kristelig Folkeparti, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet, Høyre og Kristelig Folkeparti viser til felles forslag om forbedringer av regjeringens forslag til samhandlingsreform, i Innst. S. nr 212 (2009–2010). Det ble blant annet fremsatt forslag om å etablere en forsøkslov som skulle gi bedre rom for ulike samhandlingsprosjekt mellom kommuner og helseforetak. Disse medlemmer mener det er gledelig at mange kommuner og helseforetak har tatt initiativ til slike samhandlingsprosjekt, men konstaterer at tilskuddsrammen er for lav til å finansiere alle de gode prosjektene. Regjeringen foreslår å øke tilskuddet til samhandlingsprosjekt over kap. 761 post 67 med 40 mill. kroner. Disse medlemmer mener det er avgjørende å sikre fortgang i samhandlingsarbeidet. Det vises til de respektive partienes alternative budsjett.
Disse medlemmer foreslår å øke bevilgningen med 60 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en økning på 132,5 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
761 | Omsorgstjeneste | ||
67 | Utviklingstiltak, forhøyes med | 132 500 000 | |
fra kr 36 882 000 til kr 169 382 000» |
Bevilgningen foreslås redusert med 0,4 mill. kroner, som følge av ubenyttet bevilgning fra 2009.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Høyre, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Høyre viser til at ventetiden for rusbehandling i helseforetakene har økt betydelig fra 2008 til 2009, og at 4 300 rusavhengige venter på behandling. Helsetilsynet har påpekt at rusavhengige ikke får de tjenestene de har krav på i kommunene. Disse medlemmer mener det er behov for å styrke tilbudet til rusavhengige betydelig, både i helseforetak og kommuner. Disse medlemmer mener disse midlene kan benyttes til å styrke de frivillige organisasjonenes arbeid på rusfeltet, og vil derfor gå mot regjeringens forslag om reduksjon på 0,4 mill. kroner.
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti vil vise til evalueringsrapport fra forskningsinstituttet IRIS om støtteordningen for frivillig rusarbeid, kap. 763 post 71. I rapporten fremkommer det at støtten til frivillige og ideelle virksomheter fører til et bedre tilbud for mange rusmiddelavhengige i Norge. Dette medlem vil vise til at det i dag står mer enn 4 000 rusavhengige i kø til behandling, 59 pst. av de bostedsløse har et rusproblem. Det er et stort behov for å øke innsatsen for rusmiddelavhengige. Dette medlem foreslår en økning på 50 mill. kroner.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
763 | Rustiltak | ||
71 | Frivillig arbeid mv., kan overføres, kan nyttes under post 21, forhøyes med | 50 000 000 | |
fra kr 160 421 000 til kr 210 421 000» |
Bevilgningen foreslås redusert med 4,3 mill. kroner som følge av at ansvaret for Samdata overføres til Helsedirektoratet. Det vises til omtale under kap. 720 post 1.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet mener regjeringens satsning på psykiatrien er mangelfull, og foreslår å øke innsatsen med 100 mill. kroner ut over regjeringens forslag. Disse medlemmer ønsker å øremerke pengene til å styrke barne- og ungdomspsykiatrien og alderspsykiatrien. Midlene skal også kunne brukes til kjøp av døgnplasser ved private institusjoner som for eksempel Capio Anoreksisenter AS bør benyttes av alle helseregioner, der det er pasienter som kan nyttegjøre seg av et slikt tilbud. Alderspsykiatrien i kommunene skal også styrkes ved bruk av disse midlene. Disse medlemmer ønsker sterkt fokus på kompetanse og tilgjengelige behandlings- og omsorgstilbud som retter seg spesielt mot eldre med psykiske lidelser. Det vises i denne sammenheng til institusjonen Kløverhagen, som er et eksempel på et tilbud som bør videreføres.
Disse medlemmer foreslår å bevilge 100 mill. kroner, tilsvarende en økning på 100 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
764 | Psykisk helse | ||
75 | (NY) Statlige stimuleringstiltak for psykisk helse, bevilges med | 100 000 000» |
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti vil vise til at over 70 000 personer er rammet av demens. Antallet vil fordobles i løpet av 30 år. Over halvparten av personer med demens bor hjemme. Ett av hovedsatsingsområdene i Demensplan 2015 er dagaktivitetstilbud for demente. Kun 7 pst. demente mottar et slikt tilbud i dag. Dagtilbud for demente kan forsinke utviklingen av sykdommen, øker den dementes trygghet og fungering, og kan i tillegg fungere som avlastning for pårørende. Det vil også kunne utsette behovet for institusjonsplass. Dette medlem mener det må etableres stimuleringstilskudd for etablering av dagtilbud for demente på 20 mill. kroner.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
769 | Utredningsvirksomhet mv.: | ||
21 | Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70, forhøyes med | 20 000 000 | |
fra kr 29 837 000 til kr 49 837 000» |
1. januar 2010 ble Nordisk institutt for odontologiske materialer (NIOM) omdannet fra å være en institusjon under Nordisk Ministerråd til å bli en nordisk samarbeidsinstitusjon, organisatorisk tilknyttet Universitetet i Oslo (UiO). Instituttet ble fra denne dato omdannet til et norsk statsaksjeselskap, organisert som et datterselskap under UniRand AS ved Universitetet i Oslo, jf. omtale i Prop. 1 S (2009–2010) under kap. 770 post 70. Helse- og omsorgsdepartementet er medeier i NIOM.
Instituttet har siden 1987 hatt tilholdssted i leide lokaler i Bærum. Leiekontrakten utgår 1. juli 2010 og Bærum kommune har omregulert eiendommen til boligformål. Ny eier har sagt opp leieavtalen og forutsetter at instituttet er flyttet ut av lokalene innen 1. januar 2011.
Det er vertslandets ansvar å stille egnede lokaler til rådighet for nordiske institusjoner. Det arbeides med å finne egnede lokaler i nærheten av Universitetet i Oslo. Store deler av dagens leiearealer er innredet som laboratorier til forskningsformål. Kostnadene til flytting vil dermed omfatte nedrigging av laboratorieutstyr, selve flyttingen, fornying av ikke flyttbart utstyr og innredning av laboratorier i nye lokaler. I tillegg kommer kostnader til bygningsmessige tilleggsarbeid for å få funksjonelle laboratorier til forskningsformål mv.
Bevilgningen foreslås økt med 6 mill. kroner til dekning av aktuelle flyttekostnader i 2010.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen foreslås redusert med 5,7 mill. kroner som følge av at ansvaret for Samdata overføres til Helsedirektoratet. Det vises til omtale under kap. 720 post 1.
Utbyggingen av første trinn av Nødnett er over to år forsinket. Høsten 2009 ble det inngått en tilleggsavtale med leverandøren (Nokia Siemens Networks) om ferdigstilling av første byggetrinn. Den nye fremdriftsplanen gjør det nødvendig å gjennomføre flere aktiviteter i prosjektet fra statens side på kortere tid enn opprinnelig planlagt. Dette innebærer økte prosjektkostnader i Helsedirektoratet, økte kostnader til opplæring i kommunehelsetjenesten, frikjøp av helsepersonell for testing av løsning, og økte kostnader til evaluering og oppfølging av gevinstrealiseringsplaner. Det foreslås derfor en tilleggsbevilgning over Helse- og omsorgsdepartementets budsjett på 37,6 mill. kroner i 2010 knyttet til ferdigstilling av første byggetrinn av Nødnett for helsesektoren.
Samlet foreslås bevilgningen økt med 31,9 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlem fra Venstre viser til at Venstre ved flere anledninger har uttrykt bekymring og skepsis overfor regjeringens ukritiske satsing på stadig mer omfattende nasjonale helseregistre. Det offentlige håndterer svært mye sensitiv personinformasjon i helsevesenet. Digitalisering av denne informasjonen er nødvendig, men krever strengere rutiner for å bevare personvernet. Dette medlem krever at disse rutinene kommer på plass før det planlagte delingsnettverket for pasientjournaler kommer på plass. Dette medlem foreslår derfor en reduksjon i bevilgningene til nasjonale helseregister på 10 mill. kroner.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
782 | Helseregistre | ||
70 | Tilskudd, nedsettes med | 10 000 000 | |
fra kr 32 000 000 til kr 22 000 000» |
Bevilgningen foreslås økt med 19,387 mill. kroner mot en tilvarende reduksjon i bevilgningen på kap. 783 post 61. Midlene som foreslås flyttet til post 21 forvaltes av Fylkesmannen, Statens autorisasjonskontor for helsepersonell og Helsedirektoratet til forsøk og utvikling innen turnustjenesten, reise- og flytteutgifter for turnuskandidater, samt kurs og veiledning for turnuskandidater.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen foreslås redusert med 19,387 mill. kroner mot at bevilgningen på kap. 783 post 21 økes tilsvarende, jf. omtale under denne posten.
Bevilgningen foreslås redusert med 5,150 mill. kroner mot at bevilgningen over kap. 783 post 79 økes tilsvarende. Bevilgningen nyttes til forsøk og utvikling, reise- og flytteutgifter, samt kurs og veiledning til turnuskandidater.
Samlet foreslås bevilgningen redusert med 24,537 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen foreslås økt med 5,150 mill. kroner mot at bevilgningen på post 61 reduseres tilsvarende, jf. omtale under post 61.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Regnskap for 2009 og utgiftsutviklingen hittil i 2010 tilsier at utgiftene i 2010 vil bli lavere enn budsjettert. Bevilgningen foreslås redusert med 200 mill. kroner. Nedjusteringen skyldes i hovedsak en reduksjon i anslaget for utgifter til legemidler, og er knyttet til at flere legemidler er tatt opp i trinnprissystemet.
Fra 1. august 2008 ble to annengenerasjons antihistaminer til behandling av allergi, desloratadin og ebastin, overført til refusjon etter individuell søknad. Årsaken til dette var at man hadde sett en begrenset effekt av ordningen med foretrukket legemiddel innenfor allergiområdet. I St. prp. nr. 1 (2007–2008) ble det anslått at tiltaket ville kunne gi en netto innsparing under folketrygden på 16 mill. kroner i 2008. I Prop. 1 S (2009–2010) ble det varslet en gjennomgang av omkostninger og innsparinger av vedtaket.
Basert på data fra Reseptregisteret og HELFO (Helseøkonomiforvaltningen) anslås det at tiltaket har gitt en netto innsparing for staten på om lag 20 mill. kroner pr. år.
HELFO behandlet om lag 22 000 søknader om individuell refusjon for antihistaminer det første året fra tiltaket ble innført. Omkostninger for staten forbundet med legebesøk og behandling av disse søknadene er beregnet til om lag 14 mill. kroner. Folketrygdens utgifter til annengenerasjons antihistaminer er redusert med 34 mill. kroner i samme periode. Innsparingen under folketrygden skyldes først og fremst at flere pasienter har byttet fra ebastin/desloratadin til forhåndsgodkjente alternativer.
Helse- og omsorgsdepartementet er ikke kjent med at tiltaket har gitt alvorlige negative medisinske effekter for pasientene.
Komiteen tar redegjørelsen til orientering, og slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlem fra Venstre vil peke på at inntjeningen i apotekbransjen vurderes som god. Det etableres fortsatt nye apotek, noe som indikerer at bransjen selv ser gode inntjeningsmuligheter framover. Dette medlem vil peke på at en for stor del av utsalgsprisen tilfaller apotekene, og vil derfor redusere apotekavansen med 1 prosentpoeng. Dette medfører en redusert bevilgning over kap. 2751 post 70 med 23 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
2751 | Legemidler mv. | ||
70 | Legemidler, nedsettes med | 223 000 000 | |
fra kr 7 913 500 000 til kr 7 690 500 000» |
Bevilgningen foreslås økt med 6 mill. kroner som følge av at andre grupper enn leger kan kreve egenandel for pasientbehandling, jf. generell omtale under kap. 732.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
I saldert budsjett 2010 ble det flyttet 8 mill. kroner til Kommunal- og regionaldepartementets kap. 572 Rammetilskudd til kommunene, post 60 Innbyggertilskudd som en følge av at det er vedtatt å avvikle folketrygdens bidrag til fysioterapibehandling i utlandet. Utgangspunktet var at ordningen skulle avvikles i løpet av 2010 og fra samme tidspunkt som ny refusjonsordning for behandling i utlandet iverksettes, jf. Innst. O. nr. 134 (2008–2009). Det er nå klart at avviklingen ikke blir iverksatt i 2010. Bevilgningen på posten foreslås derfor økt med 8 mill. kroner mot at bevilgningen på kap. 571 post 60 reduseres tilsvarende.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
I saldert budsjett 2010 er det lagt til grunn en differanse mellom helseforetakenes pensjonskostnad og pensjonspremie på 500 mill. kroner, og en tilsvarende nedsettelse av driftskredittrammen.
Helseforetakenes pensjonspremie for 2010 anslås nå til 200 mill. kroner lavere enn i saldert budsjett. Pensjonskostnaden anslås nå til 50 mill. kroner høyere enn i saldert budsjett. Differansen mellom pensjonspremie og pensjonskostnad økes dermed med 250 mill. kroner.
Det stilles krav om nedsettelse av driftskredittrammen når helseforetakene får et likviditetsoverskudd knyttet til at pensjonskostnaden er høyere enn pensjonspremien. Inntektsbevilgningen på post 86 foreslås derfor økt med 250 mill. kroner knyttet til den økte differansen mellom pensjonspremien og pensjonskostnaden i 2010, sammenlignet med forutsetningene for Prop. 1 S (2009–2010).
I tillegg til disse anslagsendringene tilbakeføres 600 mill. kroner til helseforetakene i 2010 grunnet et overskudd i KLP for 2009. Det legges til grunn at dette tilbakeførte overskuddet avsettes i premiefond. Midlene i premiefondet vil bli benyttet til motregning mot premiekrav fra KLP i senere år.
Fra 2006 finansieres erstatningsutbetalingene fra Norsk pasientskadeerstatning ved at de regionale helseforetakene, kommuner og fylkeskommuner årlig betaler inn tilskudd som skal dekke de løpende erstatningsutbetalingene. De regionale helseforetakene fikk ved innføring av ordningen i 2006 økt sine basisrammer tilsvarende forventede kostnader for erstatninger i 2006.
Fra og med 2008 har erstatningsutbetalingene vært på et høyere nivå enn den premien som har blitt fakturert de regionale helseforetakene. Dette har medført av Norsk pasientskadeerstatning har overtrukket sin konto i Norges Bank.
Det forutsettes at Norsk pasientskadeerstatning innretter sin faktureringspraksis slik at premieinnbetalingene fra helseforetakene dekker de faktiske utbetalingene til og med 2010. Det foreslås at driftskredittrammen til de regionale helseforetakene økes med 182 mill. kroner knyttet til dette.
Samlet foreslås det derfor at kap. 3732 post 86 økes med 68 mill. kroner. Dette innebærer at driftskredittrammen til de regionale helseforetakene samlet skal settes ned med 568 mill. kroner i 2010.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Regjeringen besluttet i 2006 å utrede mulighetene for at de kommuner som ønsker det, som hovedregel skal kunne få vinmonopolutsalg. Vinmonopolet ble gitt i oppdrag å utrede dette nærmere, og konkluderte i sin utredning med at det trolig ville være mulig å opprette om lag 70 til 90 nye utsalg, dersom en del av disse var i form av filialer. Det nye konseptet baserer seg på små utsalg med et areal på om lag 25 kvm., med begrenset åpningstid (10–12 timer pr. uke), som er underlagt vertsbutikk (annet vinmonopolutsalg), har et vareutvalg på 100 til 200 produkter, og et forventet salg på 23 300 til 50 000 liter pr. år. Det vises til omtale av saken i St.prp. nr. 1 (2007–2008) Helse- og omsorgsdepartementet.
Vinmonopolet fikk i 2007 tilslutning til å starte en prøveordning med filialutsalg i åtte kommuner. Vinmonopolet ble i tillegg bedt om å prøve ut filialkonseptet i en kommune med under 1 000 innbyggere for å få testet konseptet på en liten kommune. Det ble forutsatt at prøveordningen skulle evalueres etter ett år.
Det foreligger nå evalueringer fra Vinmonopolet og Statens institutt for rusmiddelforskning. Vinmonopolet viser til at det opprinnelige konseptet ikke har latt seg realisere fullt ut og foreslår at dagens filialkonsept faller bort og erstattes med såkalte lavvolumutsalg. Selskapet foreslår enkelte mindre endringer i konseptet, bl.a. for å sikre økonomisk forsvarlig drift. Statens institutt for rusmiddelforskning konkluderer med at det ikke er grunn til å hevde at filialutsalgene vil føre til et merkbart større alkoholforbruk for flertallet av innbyggerne, men at forbruket vil øke noe for de som allerede konsumerer relativt mye alkohol. Instituttet skriver at det er liten tvil om at åpningen av filialbutikker er et populært tiltak blant Vinmonopolets kunder. I tillegg viser instituttet til at det ikke er tvil om at den statlige monopolordningen generelt bidrar til å begrense forbruket av alkohol på landsbasis.
Helse- og omsorgsdepartementet vil vurdere evalueringene og behovet for endringer i kriteriene for utbygging av salgsnettet i lys av disse. Regjeringen vil komme tilbake til Stortinget med eventuelle endringer i kriteriene i forslaget til statsbudsjett for 2011. I Prop. 1 S (2010–2011) vil det også bli gitt en samlet vurdering av resultatutviklingen i selskapet. I påvente av en slik samlet gjennomgang legges det til grunn at selskapet foretar de justeringer i den planlagte utbyggingen i 2010 som er nødvendige for å sikre at utbyggingen foretas innenfor forsvarlige økonomiske driftsrammer.
Komiteen tar redegjørelsen til orientering.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Fremskrittspartiet og Venstre, viser til merknad i statsbudsjettet 2010 der helse- og omsorgskomiteen viser til prosjektet «ReSonare», som har drevet tilpasningskurs (rehabiliteringskurs) for hørselshemmede (voksne tinnitusrammede, tunghørte og døvblitte) i yrkesaktiv alder. Prosjektet avsluttes i 2009 og forutsettes videreført innenfor ordinær virksomhet. Flertallet viser videre til at helse- og omsorgskomiteen la vekt på at det var svært viktig at den kompetansen som er opparbeidet ved den sentrale enheten bevares, og at det må sikres en kompetanseoverføring til hørselssentralene, lærings- og mestringssentrene og kommunene. Flertallet viser til at Hørselshemmedes landsforbund tok opp denne saken på høringen om revidert nasjonalbudsjett. Flertallet viser til at den sentrale enheten for disse kursene er Briskeby skole- og kompetansesenter AS og at dette er landets ledende fagmiljø innen området.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Fremskrittspartiet, Høyre og Venstre, understreker at Helse- og omsorgsdepartementet innenfor eksisterende budsjettramme følgelig må sikre rehabilitering til denne gruppen hørselshemmede, samt at den viktige kompetansen som er opparbeidet ved Briskeby skole- og kompetansesenter AS må bevares.
Komiteens medlemmer fra Høyre viser til avsnitt 11.9 i denne innstilling hvor disse medlemmer foreslår å bevilge 2,5 mill. kroner til å sikre videre drift av tiltaket.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet viser til endringen av organiseringen for refusjon av kostnader knyttet til pasientreiser. Disse medlemmer mener organisseringen fremstår som byråkratisk og lite effektiv. Disse medlemmer viser til at saksbehandlingstiden i mange tilfeller er svært lang, og at pasientene må vente i lengre tid for å få refundert sine kostnader. På denne bakgrunn fremmer disse medlemmer forslag om å tilbakeføre ansvaret for pasientreiser til Nav-systemet.
Disse medlemmer viser til omleggingen av finansieringsordningen for fysioterapitjenester til medfinansiering fra regionale helseforetak. Disse medlemmer vil reversere denne ordningen og isteden ha en ordning der pengene følger pasienten til den godkjente fysioterapeut som pasienten selv velger.
Disse medlemmer er av den oppfatning at finansieringen innrettes slik at den finansieres gjennom folketrygden, og organiseres slik at det ikke er krav til kommunalt driftstilskudd for å utløse refusjonsrett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«Stortinget ber regjeringen overføre finansieringsansvaret for pasientreiser til Nav, senest i forbindelse med statsbudsjettet for 2011.»
«Stortinget ber regjeringen overføre finansieringsansvaret for TNF-hemmere og Tysabri til folketrygden, senest i forbindelse med statsbudsjettet for 2011.»
«Stortinget ber regjeringen sørge for at langtidsvirkende insulin innlemmes i ordningen med blå resept fra 1. januar 2011.»
«Stortinget ber regjeringen sørge for at kombinasjonspreparater for behandling av KOLS innlemmes i ordningen med forhåndsgodkjent refusjon, senest fra 1. januar 2011.»
«Stortinget ber regjeringen heve bagatellgrensen for legemidler betydelig i forbindelse med statsbudsjettet for 2011.»
Komiteens medlemmer fra Høyre viser til Høyres alternative statsbudsjett for 2010, der disse medlemmer foreslo en sterk satsing på habilitering og rehabilitering for å gi mennesker som er rammet av sykdom, skade eller funksjonshemming en bedre mulighet for å mestre hverdag og jobb. Disse medlemmer gikk inn for å øremerke 585 mill. kroner til dette formålet, innenfor rammen av bevilgningen til økt aktivitet i helseforetakene. Innenfor rammen av denne satsingen ble det foreslått en særlig styrking av tilbudet til rusavhengige og deres pårørende. Videre gikk disse medlemmer inn for å øremerke 300 mill. kroner. av til samhandlingstiltak og desentraliserte helsetjenester, innenfor rammen av bevilgningen til økt aktivitet i helseforetakene. Det ble foreslått en styrking av kvalitetstiltakene i pleie- og omsorgssektoren med 150 mill.kr, for å gi brukerne et bedre tilbud.
Komiteens medlemmer fra Høyre mener at fysioterapitjenesten er et viktig behandlings- og rehabiliteringstilbud som kan bidra til bedre mestring i hverdagen og tilbakeføring til arbeidslivet. Disse medlemmer er bekymret for den lange ventetiden for fysioterapibehandling og mener det er behov for å styrke fysioterapitilbudet for å sikre pasientene raskere og bedre helsehjelp. Videre peker disse medlemmer på at lav kapasitet i den offentlig finansierte fysioterapitjenesten er en flaskehals for arbeidet med inkluderende arbeidsliv, der målsettingen er å få flere fra trygd til arbeid. Det vises til forslag fra representanter for Høyre i Dokument nr. 8:3 (2007–2008) der ordningen med kommunale driftsavtaler ble foreslått avviklet og erstattet med et system som sikrer raskere behandling og bedre utnyttelse av kapasiteten i fysioterapitjenesten. Videre vises det til Høyres alternative budsjett, der det foreslås totalt 585 mill. kroner til en opptrappingsplan for habilitering og rehabilitering, herunder en styrking av fysioterapitjenesten. Disse medlemmer støttet ikke omleggingen av finansieringssystemet for kommunale fysioterapitjenester som ble vedtatt av regjeringspartiene ved behandlingen av Budsjett-innst. S. nr. 11 (2008–2009), som har svekket tilbudet fordi det ikke er samsvar mellom praksisomfanget og avtalene med kommunene.
Som følge av endringene i departementsstrukturen fra 1. januar 2010 ble det foretatt en del budsjettmessige justeringer, jf. Prop. 1 S Tillegg 3 (2009–2010). Justeringene tok ikke høyde for alle endringene, og det ble derfor varslet at det ville bli foretatt ytterligere budsjettjusteringer i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett for 2010.
Det foreslås på denne bakgrunn at det flyttes 719 000 kroner fra kap. 600 post 1 til kap. 800 post 1.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Fremskrittspartiet, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet vil påpeke viktigheten av en mest mulig effektiv forvaltning, og mener det i løpet av året er et besparingspotensial på posten.
Disse medlemmer foreslår å redusere bevilgningen med 5 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en reduksjon på 4,3 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
800 | Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet | ||
1 | Driftsutgifter, nedsettes med | 4 281 000 | |
fra kr 136 598 000 til kr 132 317 000» |
Komiteens medlem fra Venstre viser til forslag om å øke antallet kvoteflyktninger med 500, nærmere omtalt under kap. 821 post 60.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
820 | Integrerings- og mangfoldsdirektoratet | ||
1 | Driftsutgifter, forhøyes med | 3 200 000 | |
fra kr 170 649 000 til kr 173 849 000» |
Bevilgningen på posten er 4 226,5 mill. kroner. Integrerings- og mangfoldsdirektoratet anslår at til sammen 6 500 personer vil bli bosatt i en kommune i 2010, som er 1 500 færre enn anslaget som er lagt til grunn i saldert budsjett. Dette fører til en reduksjon i utgifter til førsteårs integreringstilskudd. Anslaget for antall personer som utløser andreårs integreringstilskudd er også lavere enn lagt til grunn i saldert budsjett. Dette innebærer at utgiftene reduseres med 290,1 mill. kroner.
I 2010 er det behov for å bosette 680 enslige, mindreårige flyktninger under 18 år i kommunene.
Det er viktig å sikre rask og god bosetting. Rask bosetting bidrar til å korte ned oppholdstiden i statlige mottak og omsorgssentre og betyr raskere integrering i det norske samfunnet. Det foreslås at enslige, mindreårige flyktninger under 18 år som bosettes i 2010 utløser førsteårs integreringstilskudd etter voksen sats. Dette gir et økt tilskudd til kommunene på 20 000 kroner pr. enslige, mindreårige flyktning under 18 år som bosettes i 2010. Dette innebærer et økt bevilgningsbehov på 9 mill. kroner på posten.
Samlet foreslås det å redusere bevilgningen på kap. 821 post 60 med 281,095 mill. kroner.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmet fra Venstre, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlem fra Venstre viser til at kvoten av overføringsflyktninger fra FNs høykommissær for flyktninger (UNHCR) nå er 1 200. Dette medlem vil presisere at Norge må overholde våre internasjonale forpliktelser og at FNs høykommissær for flyktninger (UNHCR) tidligere har meldt om et stort behov for at land tar imot flere flyktninger. Dette medlem mener Norge har en moralsk plikt overfor mennesker som risikerer forfølgelse i hjemlandet sitt og at Norge bør ta et større ansvar i det internasjonale flyktningarbeidet. Dette medlem mener at vi bør øke kvoten av overføringsflyktninger fra UNHCR til 1 700 i året, og fremmer følgende forslag:
«Stortinget ber regjeringen komme tilbake i nasjonalbudsjettet for 2011 med en sak som sikrer at Norge tar et større ansvar i det internasjonale flyktningarbeidet ved at kvoten overføringsflyktninger økes med 500.»
Dette medlem fremmer på denne bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
821 | Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere | ||
60 | Integreringstilskudd, kan overføres, nedsettes med | 209 295 000 | |
fra kr 4 226 450 000 til kr 4 017 155 000» |
Bevilgningen på posten er 74 mill. kroner. Visse innenlandske utgifter knyttet til bosetting av overføringsflyktninger kan i henhold til retningslinjene fra OECD/DAC godkjennes som offisiell utviklingshjelp. Det er lagt til grunn at 100 pst. av overføringsflyktningene kommer fra ODA-godkjente land, en økning fra 95 pst. i saldert budsjett.
Det foreslås å øke bevilgningen på kap. 3821 post 1 med 4,120 mill. kroner.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmet fra Venstre, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlem fra Venstre viser til forslag om å øke antallet kvoteflyktninger med 500, nærmere omtalt under kap. 821 post 60.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
3821 | Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere | ||
1 | Integreringstilskudd for overføringsflyktninger, ODA-godkjente utgifter, forhøyes med | 38 820 000 | |
fra kr 74 000 000 til kr 112 820 000» |
Bevilgningen på posten er 1 679,7 mill. kroner. Prognosen for antall nye asylsøkere i 2010 er redusert. Dette fører til en nedgang i antall personer i målgruppen for opplæring i norsk og samfunnskunnskap som vil utløse førsteårstilskudd i 2010. En reduksjon i antall nye asylsøkere fører videre til en nedgang i utgifter til norskopplæring for asylsøkere i mottak. Anslaget for antall personer som vil utløse andreårs tilskudd er også nedjustert.
Det foreslås å redusere bevilgningen på kap. 822 post 60 med 72,023 mill. kroner.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Høyre og Venstre, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Høyre viser til merknad under kap. 490 post 21.
Disse medlemmer foreslår å redusere bevilgningen med 17,6 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en reduksjon på 89,623 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
822 | Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere | ||
60 | Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere, nedsettes med | 89 623 000 | |
fra kr 1 679 686 000 til kr 1 590 063 000» |
Komiteens medlem fra Venstre viser til forslag om å øke antallet kvoteflyktninger med 500, nærmere omtalt under kap. 821 post 60.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
822 | Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere | ||
60 | Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere, nedsettes med | 64 323 000 | |
fra kr 1 679 686 000 til kr 1 615 363 000» |
Bevilgningen på posten er 175,7 mill. kroner. Visse innenlandske utgifter knyttet til mottak av asylsøkere og flyktninger kan i henhold til retningslinjene fra OECD/DAC godkjennes som offisiell utviklingshjelp. Det er lagt til grunn at 95 pst. av utgiftene til norskopplæring i mottak regnes som ODA-godkjente utgifter, en økning fra 90 pst. i saldert budsjett. Det er imidlertid en reduksjon i antall asylsøkere som kommer inn under ordningen for norskopplæring i mottak. Samlet fører dette til en reduksjon i ODA-godkjente utgifter knyttet til norskopplæring i mottak.
Det foreslås å redusere bevilgningen på kap. 3822 post 1 med 63,159 mill. kroner.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Høyre, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Høyre viser til merknad under kap. 490 post 21.
Disse medlemmer foreslår å redusere bevilgningen med 16,7 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en reduksjon på 79,859 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
3822 | Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere | ||
1 | Norskopplæring i mottak, ODA-godkjente utgifter, nedsettes med | 79 859 000 | |
fra kr 175 731 000 til kr 95 872 000» |
Midlene til etablering av botilbud til unge over 18 år som har blitt utsatt for tvangsekteskap ble tildelt kommuner i 2009. Ifølge Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet er det god grunn til å tro at kommuner også vil være de viktigste mottakerne i 2010. Midlene til dette formålet er i saldert budsjett bevilget over post 70.
Det foreslås derfor at det opprettes en ny post 62 under kap. 840, og at 10,5 mill. kroner overføres fra kap. 840 post 70 til kap. 840 post 62.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
I saldert budsjett ble det bevilget 10,5 mill. kroner over posten til å etablere botilbud til unge over 18 år som har vært utsatt for tvangsekteskap. Det forventes at kommuner vil være de viktigste mottakerne av midlene i 2010, jf. omtale under kap. 840, post 62.
Det foreslås på denne bakgrunn å overføre 10,5 mill. kroner fra kap. 840 post 70 til kap. 840 post 62.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti vil peke på at situasjonen i familievernet i flere regioner preges av underfinansiering, ubesatte stillinger og lange køer og ventelister. Tall fra Bufetats årsrapport viser en fortsatt økning i antall behandlingssaker og meklingssaker, samt at den gjennomsnittlige ventetiden er stadig økende. Dette medlem ønsker å styrke familievernkontorene slik at de både kan drive mekling og forebyggende arbeid. Dette medlem vil styrke familievernet med 10 mill. kroner utover regjeringens forslag, slik at køene reduseres og kapasiteten øker slik at flere familier kan få mer og bedre hjelp. Dette medlem vil understreke verdien av et tosporet familievern og vil derfor foreslå å bevilge 5 mill. kroner til de statlige kontorene.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
842 | Familievern | ||
1 | Driftsutgifter, kan nyttes under post 70, forhøyes med | 5 000 000 | |
fra kr 193 176 000 til kr 198 176 000» |
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti viser til merknad under kap. 842 post 1, og foreslår å øke bevilgningen med 5 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
842 | Familievern | ||
70 | Tilskudd til kirkens familieverntjeneste mv., kan nyttes under post 1, forhøyes med | 5 000 000 | |
fra kr 124 107 000 til kr 129 107 000» |
Bevilgningen på posten er 1 418 mill. kroner. Utgiftene til kontantstøtte i 2010 anslås til 1 440 mill. kroner. Dette er 22 mill. kroner høyere enn bevilgningen i saldert budsjett.
Merbehovet skyldes hovedsakelig en økning i anslaget for antall barn i kontantstøttealder og at effekten av barnehageutbyggingen i 2009 har blitt noe svakere enn det som lå til grunn i saldert budsjett.
Det foreslås å øke bevilgningen på kap. 844 post 70 med 22 mill. kroner.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Høyre og Venstre, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Høyre viser til merknad til kap. 231 post 60.
Disse medlemmer foreslår å øke bevilgningen med 19 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en økning på 41 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
844 | Kontantstøtte | ||
70 | Tilskudd, overslagsbevilgning, forhøyes med | 41 000 000 | |
fra kr 1 418 000 000 til kr 1 459 000 000» |
Komiteens medlem fra Venstre viser til omtale og forslag under kap. 231 post 60 vedrørende prisjustering av oppholdsbetalingen i barnehager. Som en følge av dette vil kostnadene knyttet til kontantstøtte ifølge departementets egne tall, øke med 7 mill. kroner.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
844 | Kontantstøtte | ||
70 | Tilskudd, overslagsbevilgning, forhøyes med | 29 000 000 | |
fra kr 1 418 000 000 til kr 1 447 000 000» |
Bevilgningen på posten er 14 820 mill. kroner. Utgiftene til barnetrygd i 2010 anslås til 14 890 mill. kroner, noe som er 70 mill. kroner høyere enn saldert budsjett.
Økningen skyldes i hovedsak at anslaget for antall barn med barnetrygd ligger vesentlig over det som er forutsatt i saldert budsjett. I motsatt retning anslås det et lavere nivå på etterbetalinger.
Det foreslås å øke bevilgningen på kap. 845 post 70 med 70 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen på posten er 15,1 mill. kroner, hvorav 2,6 mill. kroner er avsatt til tilskudd til familie- og likestillingspolitiske organisasjoner. Tilskuddet ble redusert med 1 mill. kroner i saldert budsjett. Det foreslås å øke bevilgningen på posten med 1 mill. kroner for å kunne øke tilskuddet til samme nivå som i 2009.
Det foreslås at bevilgningen under kap. 846 post 70 økes med 1 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen på 20,5 mill. kroner nyttes til oppfølging av regjeringens handlingsplan for universell utforming og økt tilgjengelighet (2009–2013). Det er et mindrebehov på posten på 1 mill. kroner i 2010, som følge av overførte midler fra 2009.
Det foreslås at bevilgningen under kap. 847 post 71 reduseres med 1 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlem fra Venstre mener det ikke skal være en økonomisk byrde å adoptere. Dette medlem mener foreldre som velger å ta seg av barn som allerede er satt til verden, må få like gode økonomiske vilkår som biologiske foreldre, og vil legge til rette for at familier med vanlig økonomi skal ha råd til å adoptere hvis de ønsker det. Dette medlem ønsker derfor å øke adopsjonsstøtten til 1 G og bevilger 6,4 mill. kroner til dette formålet.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
852 | Adopsjonsstøtte | ||
70 | Tilskudd til foreldre som adopterer barn fra utlandet, overslagsbevilgning, forhøyes med | 6 400 000 | |
fra kr 16 677 000 til kr 23 077 000» |
Bevilgningen på posten er 185,8 mill. kroner. Posten dekker det særskilte tilskuddet som utbetales til kommunene når enslige, mindreårige flyktninger bosettes. Tilskuddet er i 2010 på 119 556 kroner pr. person pr. år. Det har vært en sterk økning i antall bosatte enslige mindreårige i slutten av 2009 i forhold til forutsetningene som er lagt til grunn i saldert budsjett. Bevilgingsbehovet i 2010 er nå beregnet til om lag 237 mill. kroner.
Videre er det forventet at forslaget om å gi integreringstilskudd etter voksen sats til enslige, mindreårige flyktninger under 18 år, jf. kap. 821 post 60, vil føre til økt bosetting og dermed gi et merbehov på posten på 1,6 mill. kroner.
Samlet foreslås det å øke bevilgningen på kap. 854 post 64 med 52,969 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet og Kristelig Folkeparti viser til at en dreining bort fra institusjon og over til fosterhjem forutsetter en sterk økning i antall fosterhjem, og at dette krever sterkt og strategisk rekrutteringsarbeid. Disse medlemmer viser til at det pr. 31. januar 2009 var 115 barn og unge med vedtak om plassering i fosterhjem som ventet på et fosterhjem, pr. 31. januar 2010 var tallet økt til 180 barn og unge. Ytterligere 371 barn og unge var meldt til fosterhjemstjenestene som aktuelle for fosterhjemsplassering, i tillegg regner man med at det er store mørketall siden køene allerede er lange. Disse medlemmer vil også peke på at tiltaksapparatet rundt fosterhjem og familiehjem i større grad enn i dag må utvides og forsterkes. Fosterforeldre er avhengige av god oppfølging, veiledning og støtte for å kunne gjøre en god innsats. Disse medlemmer vil videre understreke at forskriftsmessig tilsyn er en viktig forutsetning for barn og unges trygghet og rettssikkerhet. Andelen barn innenfor det kommunale barnevernet som skulle hatt tilsynsfører, men som ikke hadde det, var 11 pst. pr. 31. desember 2009. Rundt 35 pst. av barna i fosterhjem som hadde tilsynsfører, fikk ikke tilsyn de lovpålagte gangene i 2009.
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti foreslår på denne bakgrunn ytterligere 20 mill. kroner til tiltak for utsatte barn, unge og familier, og til oppfølging av barn i fosterhjem og institusjon.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
854 | Tiltak i barne- og ungdomsvernet | ||
71 | Utvikling og opplysningsarbeid mv., kan nyttes under post 50, forhøyes med | 20 000 000 | |
fra kr 48 048 000 til kr 68 048 000» |
Komiteens medlemmer fra Høyre mener at deltakelse i sosiale og aktiviserende fritidsaktiviteter gir økt livskvalitet og glede for de fleste barn og unge. Det er ikke heldig at barn og unge ikke gis anledning til slik deltakelse på grunn av dårlig økonomi. Disse medlemmer mener at det frivillige organisasjonsliv har gode tilbud, men at det er avhengig av kontingentinntekter for å kunne drive sitt arbeid. Høyre ønsker derfor å innføre en tilskuddsordning hvor de familier som ikke evner å betale for egne barns deltakelse i aktiviteter i regi av de frivillige organisasjonene, skal få mulighet til å få dekket denne kostnaden.
Disse medlemmer foreslår å øke bevilgningen med 15 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
854 | Tiltak i barne- og ungdomsvernet | ||
81 | (NY) Støtteordninger til kontingentbetaling for barn fra ressurssvake hjem, bevilges med | 15 000 000» |
Bevilgningen på posten er 51,9 mill. kroner. Visse innenlandske utgifter knyttet til mottak av asylsøkere og flyktninger kan i henhold til retningslinjene fra OECD/DAC godkjennes som offisiell utviklingshjelp. De ODA-godkjente utgifter er beregnet til å utgjøre 32,2 mill. kroner, noe som er 19,7 mill. kroner mindre enn lagt til grunn i saldert budsjett. Inntektene over posten forventes videre å øke med ytterligere 0,5 mill. kroner som følge av forslaget om økt integreringstilskudd til enslige, mindreårige flyktninger under 18 år, jf. kap. 821 post 60.
Samlet foreslås det å redusere bevilgningen på kap. 3854 post 4 med 19,2 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen på posten er 3 114,2 mill. kroner i 2010. I forbindelse med Program for økonomisk balanse og god faglig praksis i det statlige barnevernet (Program 2010) er det identifisert et betydelig effektiviseringspotensial i 2010. Samtidig er det betydelige budsjettutfordringer i inneværende år, hovedsakelig knyttet til innføring av standardkontrakter for statlige beredskaps- og familiehjem.
I Ot.prp. nr. 109 (2008–2009) Om lov om pensjonsordning for oppdragstaker i statlig beredskaps- eller familiehjem omtales de økonomiske konsekvensene av å gi oppdragstaker i statlige beredskaps- og familiehjem pensjonsrettigheter. Det var i proposisjonen forutsatt at forslaget ville gi merutgifter på 33 mill. kroner, og at disse skulle dekkes innenfor gjeldende budsjettrammer for Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet.
1. april 2010 ble de nye standardkontraktene for statlige beredskaps- og familiehjem tatt i bruk. I tillegg til pensjonsrettigheter som omtalt i Ot.prp. nr. 109 (2008–2009), gir de nye kontraktene rett til frihelger og fridager i løpet av plasseringstiden og mellom plasseringer. Alle oppdragstakere som pr. 12. februar 2010 hadde en avtale med en av Bufetats regioner, har nå fått tilbud om å gå over på standardkontrakt.
Kostnaden for inneværende år er beregnet til 90 mill. kroner, det vil si en betydelig økning fra det som ble lagt til grunn i Ot.prp. nr. 109 (2008–2009). Økningen skyldes hovedsakelig merutgifter knyttet til frihelger og fridager for oppdragstakere.
Det er ikke realistisk at etaten vil kunne rekruttere nok beredskaps- og familiehjem i 2010 til at utgiftene knyttet til de nye kontraktene kan dekkes innenfor gjeldende budsjettrammer for Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet.
Det foreslås derfor å øke bevilgningen på kap. 855 post 1 med 90 mill. kroner.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Fremskrittspartiet og Kristelig Folkeparti, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet og Kristelig Folkeparti viser til at mange barn har behov for hjelp fra det offentlige for å få en trygg oppvekst. Det er svært viktig at barnevernet har de ressurser og den kompetanse som er nødvendig for å sikre de aller svakeste i vårt samfunn. Samtidig vet vi at situasjonen i barnevernet i dag er at det er store mangler og utfordringer på alle områder. Dette medlem mener derfor det er behov for å styrke barnevernet og trappe opp innsatsen for å sikre full dekning i alle ledd.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet ser med bekymring på utviklingen innen det kommunale barnevernet, og er av den oppfatning at en for stor andel av midlene bevilges til den statlige barnevernsforvaltningen. Disse medlemmer mener det er viktig og riktig at midler fra post 1 kan overføres til posten 22 og 60, men ønsker å øremerke 50 mill. kroner ekstra til kommunene og 250 mill. kroner kjøp av private barnevernstjenester.
Disse medlemmer foreslår å redusere bevilgningen med 300 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en reduksjon på 210 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
855 | Statlig forvaltning av barnevernet | ||
1 | Driftsutgifter, kan nyttes under post 22 og post 60, nedsettes med | 210 000 000 | |
fra kr 3 114 157 000 til kr 2 904 157 000» |
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti viser til representantforslag fra Kristelig Folkeparti om en opptrappingsplan for å nå full barnevernsdekning innen 2017, jf. Dokument 8:21 (2009–2010).
Dette medlem foreslår ytterligere 40 mill. kroner for å styrke det statlige barnevernet.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
855 | Statlig forvaltning av barnevernet | ||
1 | Driftsutgifter, kan nyttes under post 22 og post 60, forhøyes med | 130 000 000 | |
fra kr 3 114 157 000 til kr 3 244 157 000» |
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet viser til sine merknader under kap. 855 post 1.
Disse medlemmer foreslår å øke bevilgningen med 250 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en økning på 250 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
855 | Statlig forvaltning av barnevernet | ||
22 | Kjøp av private barnevernstjenester, kan nyttes under post 1, forhøyes med | 250 000 000 | |
fra kr 1 517 294 000 til kr 1 767 294 000» |
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet viser til sine merknader under kap. 855 post 1.
Disse medlemmer foreslår å øke bevilgningen med 50 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en økning på 50 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
855 | Statlig forvaltning av barnevernet | ||
60 | Tilskudd til kommunene, kan nyttes under post 1, forhøyes med | 50 000 000 | |
fra kr 169 948 000 til kr 219 948 000» |
Bevilgningen på posten er 580,5 mill. kroner. Prognosene pr. mars 2010 tilsier at det vil være gjennomsnittlig 230 enslige, mindreårige asylsøkere under 15 år i 2010. Dette er 81 færre enslige, mindreårige asylsøkere under 15 år enn lagt til grunn i saldert budsjett.
Det foreslås å redusere bevilgningen på kap. 856 post 1 med 148,2 mill. kroner.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Høyre, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet viser til Fremskrittspartiets alternative statsbudsjett i behandlingene av Meld. St. 1 (2009–2010) og Innst. 14 S (2009–2010), hvor bevilgningene under posten ble foreslått til 480,5 mill. kroner, og er tilfredse med at regjeringen nå innrømmer det reelle kostnadsnivået.
Komiteens medlemmer fra Høyre viser til merknad under kap. 490 post 21.
Disse medlemmer foreslår å redusere bevilgningen med 18,3 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en reduksjon på 166,5 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
856 | Barnevernets omsorgssenter for enslige mindreårige asylsøkere | ||
1 | Driftsutgifter, nedsettes med | 166 500 000 | |
fra kr 580 500 000 til kr 414 000 000» |
Bevilgningen på posten er 424,9 mill. kroner. Visse innenlandske utgifter knyttet til mottak av asylsøkere og flyktninger kan i henhold til retningslinjene fra OECD/DAC godkjennes som offisiell utviklingshjelp. Det er lagt til grunn at 74 pst. av utgiftene pr. plass i omsorgssenter kan godkjennes som utviklingshjelp.
Prognosen for gjennomsnittlig antall enslige, mindreårige asylsøkere under 15 år er lavere enn tidligere lagt til grunn, jf. omtalen under kap. 856 post 1, og ODA-godkjente utgifter er følgelig også lavere.
Det foreslås å redusere bevilgningen på kap. 3856 post 4 med 113,462 mill. kroner.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Høyre, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Høyre viser til merknad under kap. 490 post 21.
Disse medlemmer foreslår å redusere bevilgningen med 13,5 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en reduksjon på 126,962 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
3856 | Barnevernets omsorgssenter for enslige, mindreårige asylsøkere | ||
4 | Refusjon av ODA-godkjente utgifter, nedsettes med | 126 962 000 | |
fra kr 424 928 000 til kr 297 966 000» |
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti ønsker å styrke ordningen med storbymidler som går til vanskeligstilte barn og unge. Dette medlem foreslår å øke bevilgningen med 10 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
857 | Barne- og ungdomstiltak | ||
73 | Barne- og ungdomstiltak i større bysamfunn, kan overføres, forhøyes med | 10 000 000 | |
fra kr 47 078 000 til kr 57 078 000» |
Posten ble i saldert budsjett 2010 økt med 17 mill. kroner til utvikling av nytt fag- og rapporteringssystem (BIRK) i Barne-, ungdoms- og familieetaten. Prosjektets totalramme er på 34 mill. kroner. På grunn av forsinkelse i utviklingen av BIRK vil det bli mindreutgifter på 9,5 mill. kroner i 2010, med tilsvarende merutgifter senere år.
Det foreslås å redusere bevilgningen på kap. 858 post 21 med 9,5 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen på posten er 13 351,5 mill. kroner. Utgiftene til foreldrepenger ved fødsel i 2010 anslås nå til 13 690 mill. kroner, noe som er 338,5 mill. kroner høyere enn bevilgningen i saldert budsjett.
Merutgiftene skyldes blant annet at utgiftene i 2009 ble høyere enn lagt til grunn i saldert budsjett, økt anslag for antall barn under ett år i befolkningen og nedbygging av restanser fra tidligere år.
Det foreslås å øke bevilgningen på kap. 2530 post 70 med 338,5 mill. kroner.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmet fra Venstre, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlem fra Venstre mener det er viktig at trygdesystemet kontinuerlig tilpasses virkeligheten. Slik det nåværende systemet er utformet, er fedrekvoten avhengig av at barnets mor har vært yrkesaktiv i minst halv stilling i opptjeningstiden. Dette medlem mener far bør gis en selvstendig rett til foreldrepenger, inkludert fedrekvoten, og foreslår å innføre en rett til foreldrepenger for fedre med barn født etter 1. juli 2010 som omfattes av slike tilfeller. Det er et mål for Venstre med reell likebehandling av mor og far i regelverket om foreldrepenger. Dette medlem foreslår derfor å bevilge 35 mill. kroner til å innføre en generell rett til pappapermisjon.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
2530 | Foreldrepenger | ||
70 | Foreldrepenger ved fødsel, overslagsbevilgning, forhøyes med | 373 500 000 | |
fra kr 13 351 500 000 til kr 13 725 000 000» |
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti mener at alle foreldre bør ha mulighet til å være sammen med barnet den første tiden, også de som ikke har opptjent rettigheter til foreldrepenger. Dette medlem mener at det i dag er for store forskjeller på støtten som utbetales til nybakte foreldre. En økt engangsstønad vil bidra til å utjevne forskjellene. Dette medlem mener engangsstønaden ved fødsel og adopsjon bør økes til 2 G innen 2013, og foreslår at stønaden fra 1. september 2010 økes til 1 G (grunnbeløpet pr. 1. mai 2010 på 75 641 kroner).
Dette medlem foreslår derfor å øke bevilgningen med 155 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
2530 | Foreldrepenger | ||
71 | Engangsstønad ved fødsel og adopsjon, overslagsbevilgning, forhøyes med | 155 000 000 | |
fra kr 409 500 000 til kr 564 500 000» |
Bevilgningen på posten er 75 mill. kroner. Utgiftene til foreldrepenger ved adopsjon i 2010 anslås nå til 85 mill. kroner. Dette er 10 mill. kroner høyere enn bevilgningen i saldert budsjett.
Utbetalingene av adopsjonspenger i 2009 var nærmere 6 mill. kroner høyere enn bevilgningen for 2010. Utviklingen hittil kan tyde på om lag uendret omfang på adopsjoner fra 2009 til 2010. I tillegg kommer merutgifter som følge av veksten i foreldrepengegrunnlaget fra 2009 til 2010.
Det foreslås å øke bevilgningen på kap. 2530 post 73 med 10 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet og Høyre mener at resultatene fra virksomheten med Ungt Entreprenørskap viser at dette må stimuleres ytterligere for å fremme gründerånd og innovasjon hos ungdommen. Hele 20 pst. av elevene som har hatt entreprenørskap i skolen, starter egen bedrift senere.
Komiteens medlem fra Høyre foreslår å øke bevilgningen med 5 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
900 | Nærings- og handelsdepartementet | ||
73 | Tilskudd til Ungt Entreprenørskap, kan overføres, forhøyes med | 5 000 000 | |
fra kr 11 000 000 til kr 16 000 000» |
Utgifter knyttet til drift og driftsrelatert applikasjonsforvaltning skal finansieres av tjenesteeierne. Tidligere praksis innebar at leverandøren fakturerte tjenesteeierne direkte. Nye rutiner for tjenesteeiernes betaling innebærer at Altinn sentralforvaltning blir fakturert for alle utgifter, og viderefakturerer deretter tjenesteeierne i henhold til gjeldende fordelingsnøkkel i inngått samarbeidsavtale.
På dette grunnlag foreslås bevilgningen økt med 40 mill. kroner, fra 213,5 til 253,5 mill. kroner, mot tilsvarende økning under kap. 3904 post 3.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlem fra Fremskrittspartiet og Venstre mener at mange offentlige regler, skjemaer og påbud fører til unødige rapporteringskrav og kompliserte regelverk. Småbedrifter og gründere rammes ekstra hardt av «skjemaveldet», og disse medlemmer ser det som en hovedoppgave å forenkle hverdagen til disse bedriftene gjennom å avskaffe unødvendige lover og forskrifter, samt å forenkle innrapporteringen gjennom økt bruk av Internett-baserte løsninger. Ikke minst det å redusere oppstartskostnadene for nye virksomheter, er en prioritert oppgave for disse medlemmer.
Komiteens medlem fra Venstre foreslår derfor å bruke 38,6 mill. kroner for å redusere gebyrene knyttet til Brønnøysundregistrene med 20 pst.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
3904 | Brønnøysundregistrene | ||
1 | Gebyrinntekter, nedsettes med | 38 600 000 | |
fra kr 385 800 000 til kr 347 200 000» |
Bevilgningen foreslås økt med 40 mill. kroner fra 0,1 til 40,1 mill. kroner mot tilsvarende økning under kap. 904 post 22, jf. omtale over.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Ordningen skal sikre maritim kompetanse og rekruttering av norske sjøfolk og i tillegg bidra til at norske rederier gis konkurransedyktige rammevilkår i forhold til vilkårene i andre land. Tilskuddsordningen omfatter:
Prosentvis tilskudd (9,3 eller 12 pst.) til skip i Norsk Ordinært Skipsregister (NOR) og Norsk Internasjonalt Skipsregister (NIS).
Nettolønnsordning for bemanningen som omfattes av skipenes alarminstruks på passasjerskip (ferger) i utenriksfart i NOR.
Nettolønnsordning for skip i petroleumsvirksomhet i NOR (offshorefartøy).
Nettolønnsordning for øvrige fartøy i NOR (lasteskip, brønnbåter, passasjerskip og slepebåter).
Nettolønnsordning for sikkerhetsbemanningen på hurtigruteskip som betjener strekningen Bergen–Kirkenes.
Den vedtatte bevilgningen på 1 750 mill. kroner i saldert budsjett 2010 er basert på at det samlet vil være om lag 11 300 refusjonsberettigede sjøfolk under ordningen i 2010 og antatt lønnsregulering i 2010. Videre er det lagt til grunn videreføring av innretningen for ordningen som ble innført fra 2. halvår 2008, med en begrensning i refusjonsutbetalingen pr. sysselsatt på 198 000 kroner pr. år. På grunnlag av ny informasjon fra de siste terminene foreslås bevilgningen redusert med 50 mill. kroner, fra 1 750 til 1 700 mill. kroner.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Høyre mener norske sjøfolk er en svært viktig ressurs for norsk sjøfartsnæring, og at det er viktig å sørge for at sentral kompetanse har tilhørighet til Norge.
Disse medlemmer viser til at regjeringen, på grunnlag av ny informasjon fra de siste terminene, foreslår å redusere bevilgningen med 50 mill. kroner. Disse medlemmer mener det er viktig med ordninger som bidrar til å opprettholde nivået på landets maritime kompetanse, og mener derfor at nettolønnsordningen bør bestå. Imidlertid har ordningen en konkurransevridende effekt, og disse medlemmer mener derfor det er riktig å begrense ordningen noe, slik også regjeringen gjør i sitt forslag. Disse medlemmer foreslår derfor å begrense refusjonsutbetalingen pr. sysselsatt til 120 000, noe som gi en besparelse for 2010 på 135 mill. kroner. Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
Disse medlemmer foreslår å redusere bevilgningen med 135 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en reduksjon på 185 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
909 | Tiltak for sysselsetting av sjøfolk | ||
73 | Tilskudd til sysselsetting av sjøfolk, overslagsbevilgning, nedsettes med | 185 000 000 | |
fra kr 1 750 000 000 til kr 1 565 000 000» |
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti viser til regjeringen Bondevik IIs forslag om å innføre kompetansemodellen for nettolønnsordningen. Dette medlem foreslår at kompetansemodellen innføres og at det settes et tak på utbetalingene tilsvarende innslagspunktet for toppskatten.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
909 | Tiltak for sysselsetting av sjøfolk | ||
73 | Tilskudd til sysselsetting av sjøfolk, overslagsbevilgning, nedsettes med | 416 000 000 | |
fra kr 1 750 000 000 til kr 1 334 000 000» |
Komiteens medlem fra Venstre mener at den sjøfartskultur som er utviklet over mange år både innenriks og utenriks, må sikres gjennom gode skatte- og avgiftsordninger. Disse må være konkurransedyktige nok til at norsk skipsfart forblir en viktig del av norsk næringsliv. Det må imidlertid ikke være slik at skatteordningene blir så gunstige for en næring, at de utkonkurrerer andre næringer som driver med lignende aktivitet. Dette medlem mener derfor at nettolønnsordningen for sjøfolk må avvikles fordi den oppfattes som urettferdig for landbasert reiseliv langs kysten og for fiskerinæringen og fordi dette er midler som kunne vært brukt bedre på andre samfunnsområder.
Dette medlem viser videre til at Econ Pöyry i en nylig framlagt rapport konkluderer med at ordningen er samfunnsøkonomisk ulønnsom. Dette medlem viser videre til at hovedbegrunnelsen for ordningen er at «alle andre» har den. Dette medlem tror at ordningen vil bli avviklet i en rekke land dersom Norge og/eller andre land tar et første skritt. Dette medlem oppfordrer derfor næringsministeren til snarest å ta et initiativ til at ordningen avvikles i de fleste land, slik at konkurranseforskjellen fortsatt blir lik mellom norske og andre sjøfolk.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
909 | Tiltak for sysselsetting av sjøfolk | ||
73 | Tilskudd til sysselsetting av sjøfolk, overslagsbevilgning, nedsettes med | 610 000 000 | |
fra kr 1 750 000 000 til kr 1 140 000 000» |
På bakgrunn av den særlig krevende situasjonen for verft og utstyrsleverandører foreslås bevilgningen til Norges forskningsråd økt med 20 mill. kroner for å styrke innovasjonsprogrammet MAROFF (Maritim virksomhet og offshore operasjoner). MAROFF støtter forskning og kunnskapsutvikling som skal bidra til innovasjon og miljøvennlig verdiskaping i de maritime næringene i Norge.
I lys av den rådende markedssituasjonen i næringen er dette en velfungerende støtteordning som bidrar til å bedre bedrifters omstillingsevne og sikre kompetansearbeidsplasser i næringen, både i bedrifter og forskningsinstitusjoner.
På dette grunnlag foreslås bevilgningen økt med 20 mill. kroner, fra 1 307 til 1 327 mill. kroner.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Høyre og Venstre, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet, Høyre og Venstre viser til at Forskningsrådets innovasjonsprogram Brukerstyrt Innovasjonsarena (BIA) er rettet mot bredden i norsk næringsliv, og at programmet får gode skussmål fra næringslivet. Disse medlemmer konstaterer at en økning fra krisepakken i februar 2009 ikke ble forlenget i budsjettet for 2010, noe som innebar at Norges forskningsråd dagen etter budsjettfremleggelsen måtte avlyse utlysningen på 50 mill. kroner til prosjekter som var gryteferdige fra forskningen og industrien selv.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet betrakter revidert nasjonalbudsjett som en revisjon som skal justere for nye forhold som har oppstått siden budsjettet for 2010 ble vedtatt.
Disse medlemmer tar ikke omkamper nå, men viser til sitt alternative budsjett for 2010, og vil gjøre nye vurderinger rundt temaet i forbindelse med behandlingen av statsbudsjettet for 2011 i tråd med partiets politikk.
Komiteens medlemmer fra Høyre foreslår å øke bevilgningen med 50 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en økning på 70 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
920 | Norges forskningsråd | ||
50 | Tilskudd, forhøyes med | 70 000 000 | |
fra kr 1 307 000 000 til kr 1 377 000 000» |
Komiteens medlem fra Venstre vil understreke betydningen av en målrettet satsing på næringsrettet forskning. Særlig de brukerstyrte ordningene har vist seg å utløse store investeringer fra næringslivet, og evalueringene av den brukerstyrte prosjektporteføljen viser at den samlet gir god bedriftsøkonomisk lønnsomhet, og at de samfunnsøkonomiske gevinstene antas å være enda større.
Dette medlem viser til at Brukerstyrt innovasjonsarena (BIA) ble initiert av regjeringen Bondevik II og hadde sitt første virksomhetsår i 2006. BIA er nå et av Forskningsrådets største program og en av norsk næringslivs viktigste samarbeidspartnere. 50 pst. av FoU-investeringene i Norge gjøres av bedrifter som har BIA som eneste finansieringskilde. Dette medlem viser til at statsbudsjettet for 2010 innebar at det ikke ble utlyst midler til nye prosjekter høsten 2009, og at flere prosjekter måtte legges på is. Dette medlem vil styrke BIA slik at flere prosjekter kan realiseres, og foreslår på denne bakgrunn å bevilge 50 mill. kroner til formålet.
Dette medlem mener videre det er et betydelig potensial for FoU knyttet til arbeidskraftsbesparende teknologi til bruk i offentlig sektor, og særlig i helsesektoren. Dette vil øke effektiviteten i sektoren, og dermed bedre både behandlingskapasitet og ikke minst frigjøre tilstrekkelig antall hender som det er og vil bli behov for i tiden som kommer. Dette medlem foreslår derfor å bevilge 25 mill. kroner slik at det kan igangsettes et program for forskning på arbeidskraftsbesparende teknologi i helsesektoren, med en ramme på 25 mill. kroner.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
920 | Norges forskningsråd | ||
50 | Tilskudd, forhøyes med | 95 000 000 | |
fra kr 1 307 000 000 til kr 1 402 000 000» |
Bevilgningen foreslås økt med 4,3 mill. kroner, fra 43,1 til 47,4 mill. kroner, til nasjonal oppfølging av Galileo-programmet ved Norsk Romsenter. Forslaget motsvares av en tilsvarende reduksjon under kap. 922 post 73, jf. omtale nedenfor.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Det er lagt til grunn at bevilgningene til kontingent i den europeiske romorganisasjonen ESA skal justeres dersom eurokursen har endret seg i budsjettåret i forhold til kursen som ble lagt til grunn for saldert budsjett. Norsk Romsenter har hatt utbetalinger i euro til ESA til andre kurser enn den budsjetterte. Samlet utgjør valutakursjusteringene en reduksjon på om lag 5,3 mill. kroner. Samtidig har det vært en justering i kontingentoppkallingen til ESA i løpet av budsjettåret. Dette utgjør en reduksjon på 9,9 mill. kroner.
Det foreslås på dette grunnlag å redusere bevilgningen med til sammen 15,2 mill. kroner, fra 145,4 til 130,2 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen dekker kontingent til EU for Norges deltakelse i det europeiske satellittnavigasjonssystemet Galileo. Videre er det avsatt 4,3 mill. kroner til nasjonal oppfølging ved Norsk Romsenter, inklusiv utgifter til nasjonal ekspert i Europakommisjonen.
Det er opprettet et sekretariat ved Norsk Romsenter for å ivareta den nasjonale oppfølgingen av prosjektet. Sekretariatets medlemmer er formelt ansatt ved Norsk Romsenter. Det foreslås derfor at utgiftene ved nasjonal oppfølging overføres til Norsk Romsenters administrasjonsbevilgning, post 50. På dette grunnlag foreslås bevilgningen redusert med 4,3 mill. kroner, fra 124,2 til 119,9 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet, Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre viser til at Statistisk sentralbyrå (SSB) har evaluert Skattefunn-ordningen, og avleverte sluttrapport i januar 2008. Evalueringen viser blant annet at for hver krone som gis under Skattefunn, øker FoU-innsatsen i bedriftene med det dobbelte, at verdiskaping og innovasjon har økt i perioden Skattefunn har eksistert, og at mange bedrifter som ikke hadde noen FoU-aktivitet, nå er stimulert til å starte et langsiktig arbeid.
Disse medlemmer konstaterer at Skattefunn er en svært effektiv, målrettet og ubyråkratisk ordning rettet mot en del av næringslivet som ikke nås lett gjennom andre tiltak og som tradisjonelt ikke har hatt FoU-aktivitet av noen betydning. Ordningen er en viktig del av det å stimulere til et mer kunnskapsorientert norsk næringsliv.
Disse medlemmer viser videre til at Stortinget i 2005 fattet vedtak om innføring av en ny tilskuddsordning for ulønnet arbeid som ikke omfattes av den ordinære Skattefunn-ordningen. Ulønnet arbeidsinnsats vil typisk finnes i enkeltpersonforetak og noen gründerselskaper Det ble også bevilget samlet 70 mill. kroner til ordningen i forbindelse med prosjekter som oppfyller Skattefunns FoU-kriterier og som kunne dokumentere ulønnet arbeid utført i perioden 2002–2005. Den sittende regjering har imidlertid valgt å ikke videreføre denne ordningen med bakgrunn i at EFTAs overvåkingsorgan ESA i mars 2006 besluttet å åpne en formell undersøkelsesprosedyre. ESA har imidlertid nå fattet positivt vedtak om tilskuddsordningen for ulønnet arbeid i Skattefunn-prosjekter. ESAs vedtak åpner trolig ikke for at ordningen skal gis tilbakevirkende kraft for årene 2006 og 2007, men at den kan gjelde for inneværende år. Imidlertid er det fullt mulig å gi støtte til ulønnet forskningsinnsats i 2006 og 2007, slik mange småbedrifter har lagt til grunn, som bagatellmessig støtte på samme måte som for årene 2002–2005. Regjeringen og regjeringsspartiene har imidlertid ikke benyttet denne muligheten, men tvert imot stemt ned forslag fra opposisjonen om å gjeninnføre ordningen ved flere anledninger. Disse medlemmer mener at ordningen med støtte til ulønnet arbeidsinnsats er en målrettet ordning spesielt rettet mot den type gründere og enkeltpersonsforetak som har mulighet til å vokse og til bidra til økt innovasjon og verdiskaping.
Komiteens medlemmer fra Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre viser til at Skattefunn-ordningen ble opprettet i 2002 av regjeringen Bondevik II som et tiltak for å øke norsk næringslivs forsknings- og utviklingsinnsats.
Komiteens medlemmer fra Høyre og Venstre foreslår derfor å bevilge 40 mill. kroner til å gjeninnføre ordningen.
Disse medlemmer fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
928 | (NYTT) Ulønnet forskningsinnsats | ||
71 | (NY) Tilskudd, bevilges med | 40 000 000» |
Formålet med 108-ordningen er å tilby norske eksportører av kapitalvarer og relaterte tjenester et konkurransedyktig eksportkredittilbud. Underskuddet knyttet til lånetilsagn og rentegodtgjørelse til Eksportfinans for forvaltning av ordningen dekkes over statsbudsjettet to år etter at de er påløpt. Nytt anslag på underskuddet i 2009 er 382,4 mill. kroner, og anslaget på rentegodtgjørelse om lag 40,6 mill. kroner, noe som er en reduksjon på henholdsvis 129,6 mill. kroner og 12,4 mill. kroner i forhold til det som er oppgitt i Nærings- og handelsdepartementets budsjettproposisjon for 2010. Anslagene er basert på ordrebeholdningen ved utgangen av fjerde kvartal. Reduksjonen skyldes hovedsakelig lavere innlånskostnader, lavere utbetalingsnivå og forskuddsinnfrielser.
Regjeringen har besluttet å redusere kravet til norsk andel i prosjekter som får lån på fastrentevilkår fra 108-ordningen under Eksportfinans fra 50 til 30 pst. Norsk eksportindustri konkurrerer om store kontrakter, og selv mindre andeler av leveransene til slike prosjekter kan innebære store kontrakter for norsk næringsliv. Regjeringen har også besluttet å åpne for at det kan gis lån på fastrentevilkår fra 108-ordningen til prosjekter hvor det foreligger betydelig norsk interesse, etter nærmere fastsatt definisjon. Det vises til nærmere omtale under kap. 2460 Garanti-instituttet for eksportkreditt (GIEK).
Komiteen tar redegjørelsen til etterretning.
Som en del av oppgjøret for salget av SND Invest AS ble det i 2003 bevilget 113,1 mill. kroner i aksjekapital til Venturefondet AS under kap. 950 post 96, jf. St.prp. nr. 18 og Innst. S. nr. 71 (2003–2004) Om endringar av løyvingar på statsbudsjettet 2003 under Nærings- og handelsdepartementet. Det vises til nærmere omtale under kap. 3950 post 97.
Avviklingen av fondet er nå gjennomført. Samlet er det tilbakeført verdier for 99,7 mill. kroner fra selskapet. Differansen i forhold til innskutt kapital, 13,4 mill. kroner, må avskrives i statsregnskapet for 2010.
På denne bakgrunn foreslås det å bevilge 13,4 mill. kroner som tilskudd til avskriving av aksjekapital i Venturefondet AS under ny post 70.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Stortinget vedtok 25. mars 2010 å bevilge 580 mill. kroner under kap. 950 Forvaltning av statlig eierskap, post 96 Aksjer i forbindelse med en aksjemisjon i SAS AB, jf. Prop. 79 S og Innst. 200 S (2009–2010) SAS AB - statens deltakelse i kapitalforhøyelse. Samtidig fikk Nærings- og handelsdepartementet fullmakt til å overskride bevilgningen som følge av endringer i valutakurs. Som følge av valutakurseffekter ble faktisk utbetaling ved emisjonen 582,7 mill. kroner.
Stortinget vedtok samme dag å gi Nærings- og handelsdepartementet fullmakt til å stemme for å gi styret fullmakt til å utstede et konvertibelt obligasjonslån og samtykke til at statens eierandel i SAS AB kunne reduseres til 12,3 pst., jf. Prop. 89 S og Innst. 199 S (2009–2010) SAS AB – konvertibelt obligasjonslån. Styret har utstedt et konvertibelt obligasjonslån på 1,6 mrd. svenske kroner som ved full konvertering vil kunne redusere statens eierandel i SAS AB til 12,9 pst.
På dette grunnlag foreslås det å øke bevilgningen under kap. 950 post 96 med 2,7 mill. kroner, fra 580 mill. kroner til 582,7 mill. kroner.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmet fra Venstre, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet, Høyre og Venstre viser til at Venstre gikk imot statens deltakelse i en kapitalforhøyelse og aksjeemisjon i SAS AB i forbindelse med Stortingets behandling av Innst. 200 S (2009–2010).
Komiteens medlemmer fra Venstre fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
950 | Forvaltning av statlig eierskap | ||
96 | Aksjer, nedsettes med | 580 000 000 | |
fra kr 580 000 000 til kr 0» |
Mesta AS ble etablert som statsaksjeselskap 1. januar 2003 gjennom en utskillelse av produksjonsvirksomheten til Statens Vegvesen. EFTAs overvåkingsorgan (ESA) åpnet i juli 2007 formell undersøkelse av om det i forbindelse med etableringen av Mesta ble gitt ulovlig statsstøtte. Norske myndigheter ga sine tilsvar til ESA i desember 2007 og mai 2008. ESA fattet 7. oktober 2009 vedtak om at Mesta AS i forbindelse med etableringen i 2003 mottok ulovlig statstøtte. ESAs vedtak knytter seg til overkompensasjon på overgangskontrakter, at Mesta ble fritatt for å betale dokument- og tinglysningsavgift da eiendommer ble overført fra Statens Vegvesen, og enkelte restruktureringskostnader. Regjeringen har besluttet ikke å bringe saken inn for EFTA-domstolen. Nærings- og handelsdepartementet har sammen med ESA beregnet at Mesta skal tilbakebetale 129 mill. kroner inklusiv renter.
På denne bakgrunn foreslås det å bevilge 129 mill. kroner under kap. 3950 ny post 71.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
På bakgrunn av at Venturefondet AS nå er avviklet foreslås det å bevilge 13,4 mill. kroner til avskriving av aksjekapital under ny post 95. Det vises til nærmere omtale under kap. 950 post 70 og kap. 3950 post 97.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
På ordinær generalforsamling i april 2009 ble det besluttet å oppløse Venturefondet AS. Selskapet ble stiftet i juli 2000. Virksomheten har bestått i å investere i aksjer og yte ansvarlige lån, primært til investerings- og ventureselskaper. I forbindelse med salget av SND Invest AS i oktober 2003 ble samtlige aksjer i Venturefondet overført fra SND Invest AS, som fondet var et datterselskap av, til staten ved Nærings- og handelsdepartementet, og det ble bevilget 113,1 mill. kroner i aksjekapital til selskapet, jf. St.prp. nr. 18 og Innst. S. nr. 71 (2003–2004) Om endringar av løyvingar på statsbudsjettet 2003 under Nærings- og handelsdepartementet. Forvaltningen av fondet har skjedd i regi av styret. Selskapet har ikke hatt fast ansatte.
Målet for statens eierskap i Venturefondet de siste årene har vært å avvikle fondet, jf. St.meld. nr. 13 og Innst. S. nr. 163 (2006–2007). I denne sammenheng ble det i 2007, gjennom en kapitalnedsettelse, tilbakeført 75 mill. kroner fra fondet, jf. St.prp. nr. 69 og Innst. S. nr. 230 (2006–2007) Tilleggsbevilgninger og omprioriteringer i statsbudsjettet 2007. Fondets styre har nå fullført realiseringen av samtlige poster i selskapets portefølje og utbetalt et avviklingsproveny på 24,7 mill. kroner i februar 2010.
På denne bakgrunn foreslås det å inntektsbevilge 24,7 mill. kroner under ny post 97.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
På bakgrunn av den særlig krevende situasjonen for verft og utstyrsleverandører foreslås det å øke bevilgningen med 77 mill. kroner. Økningen forutsettes benyttet til tapsavsetninger til innovasjonslån og miljøprosjekter i de maritime næringene og utvikling av nærskipsfartsflåten. Dette vil bidra til å utløse flere bedrifts- og samfunnsøkonomisk lønnsomme maritime prosjekter over hele landet.
Midlene under posten kan benyttes til tilskudd og avsetninger til tapsfond for landsdekkende innovasjonslån og garantier. Innovasjon Norge skal ved bruk av disse midlene kunne tilby finansiering til lønnsomme utviklingsprosjekter over hele landet.
Landsdekkende innovasjonslån er spesielt rettet inn mot innovasjon og internasjonalisering. Disse lånene benyttes til delfinansiering av utbyggings-, omstillings-, utviklings- og nyetableringsprosjekter som det er vanskelig å finne tilstrekkelig risikovilje for i det private kredittmarkedet. Ordningen skal bidra til å utnytte utviklingspotensialet i innovative vekstbedrifter. Lånene benyttes primært i bedriftenes tidlig- og kommersialiseringsfase.
Innovasjons- og vekstprosjekter er ofte forbundet med stor risiko, og utviklingen i de internasjonale markedene har gjort det vesentlig vanskeligere å finansiere nyetableringer og nye prosjekter i de maritime næringene. Regjeringen foreslår å øke rammene for landsdekkende innovasjonslån med 200 mill. kroner i forhold til saldert budsjett 2010, fra 500 til 700 mill. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak. Dette vil kreve en økning i bevilgningen til tapsavsetning med 67 mill. kroner. Økningen i lånerammen forutsettes øremerket prosjekter i de maritime næringene.
I 2008 ble det opprettet en øremerking under posten til miljøprosjekter i de maritime næringene og utvikling av nærskipsfartsflåten. Antall søknader har økt betydelig siden opprettelsen av øremerkingen. I 2009 var rammen på 10 mill. kroner fullt utnyttet allerede etter første halvår.
Regjeringen foreslår å øke bevilgningen med 10 mill. kroner slik at det øremerkes totalt 20 mill. kroner. Prosjekter knyttet til gassdrift skal være særlig prioritert. Midlene kan benyttes både til tilskudd og til å sikre at innovasjonslåneordningen kan benyttes av nærskipsfartsflåten og til maritime miljøprosjekter.
På denne bakgrunn foreslås det samlet sett å øke bevilgningen på posten med 77 mill. kroner, fra 383 til 460 mill. kroner.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Høyre og Kristelig Folkeparti, slutter seg til regjeringens forslag, jf. forslag til vedtak I og IX under kapittel 23 Komiteens tilråding.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet og Høyre viser til at norsk møbel- og interiørindustri utgjør en stor del av designindustrien i Norge. Norsk eksportindustri står overfor store utfordringer, og disse medlemmer mener det er behov for en ytterligere stimulering av norsk møbelindustri.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet betrakter revidert nasjonalbudsjett som en revisjon som skal justere for nye forhold som har oppstått siden budsjettet for 2010 ble vedtatt.
Disse medlemmer tar ikke omkamper nå, men viser til sitt alternative budsjett for 2010, og vil gjøre nye vurderinger rundt temaet i forbindelse med behandlingen av statsbudsjettet for 2011 i tråd med partiets politikk.
Komiteens medlemmer fra Høyre konstaterer at regjeringen benytter seg av virkemidlene under Innovasjon Norge i forbindelse med den såkalte verftspakken. Disse medlemmer viser til at Høyre allerede i sitt alternative budsjett for 2010 forutså behovet for dette, og mener regjeringen nok en gang er for sent ute. Hensynet til et sunt næringsliv og norske arbeidsplasser bør ikke prioriteres først når en bedrift så å si har kroken på døra. Disse medlemmer viser til at Høyre foreslo å øke rammen for lavrisikolån med 1 mrd. kroner og for innovasjonslån med 300 mill. kroner, jf. Innst. 8 S (2009–2010). Disse medlemmer viser til at dette er penger som med Høyres alternativ kunne virket i tiden som har gått. Disse medlemmer registrerer at situasjonen for verftsnæringen fremdeles er alvorlig, også at innovasjon og gründerskap taper i konkurransen om stimuleringsmidler. Disse medlemmer vil på denne bakgrunn øke rammene for innovasjonslåneordningen i Innovasjon Norge med 200 mill. kroner utover regjeringens forslag og foreslår derfor å øke avsetninger til tapsfond med 66 mill. kroner. Disse medlemmer vil øke støtten til Innovasjon Møbel, foreslår derfor å øke bevilgningen med 10 mill. kroner til dette formålet.
Disse medlemmer foreslår å øke bevilgningen med 76 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en økning på 153 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
2421 | Innovasjon Norge | ||
50 | Innovasjon – prosjekter, fond, forhøyes med | 153 000 000 | |
fra kr 383 000 000 til kr 536 000 000» |
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti viser til at norsk møbel- og interiørindustri utgjør en stor del av designindustrien i Norge, og at spesielt mange små og mellomstore bedrifter har utfordringer med å posisjonere seg i det internasjonale markedet. Dette medlem viser videre til at programmet Innovasjon Møbel har ført til innovasjon og internasjonalisering av norsk møbelindustri. Dette medlem foreslår å bevilge 10 mill. kroner til Innovasjon Møbel utover regjeringens forslag.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
2421 | Innovasjon Norge | ||
50 | Innovasjon – prosjekter, fond, forhøyes med | 87 000 000 | |
fra kr 383 000 000 til kr 470 000 000» |
Bobehandlingen etter konkursen i Såkorninvest Innlandet AS er avsluttet. Konkursen ble åpnet i mars 2007. Innovasjon Norges lån til selskapet var opprinnelig 30 mill. kroner, med et tilhørende tapsfond på 7,5 mill. kroner. Tapsfondet ble fullt utnyttet. Innovasjon Norges krav i boet var på 26,2 mill. kroner. Kravet besto av en hovedstol på 22,5 mill. kroner og 3,7 mill. kroner i utestående renter. Renter er beregnet fram til tidspunkt for konkursåpningen, som fant sted 23. mars 2007. Innovasjon Norge fikk etter konkursbehandlingen en dividende på 9,37 pst. Dette utgjør 2,4 mill. kroner.
På denne bakgrunn foreslås bevilgningen økt med 23,8 mill. kroner, fra 10 til 33,8 mill. kroner. Økningen benyttes til inndekning av Innovasjon Norges tap knyttet til konkursen, på hovedstol og renter, utover de tapsavsetninger som allerede er gjort. I tillegg til dette tapet er det påløpt Innovasjon Norge et tap på om lag 447 000 kroner. Dette er knyttet til tap på renter på den delen av hovedstolen som dekkes av tapsfondet på 7,5 mill. kroner. Tapet dekkes over den foreliggende bevilgningen under post 51.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
På bakgrunn av den særlig krevende situasjonen for verft og utstyrsleverandører foreslås bevilgningen til Bedriftsrettet kompetansestyrkingsprogram økt med 8 mill. kroner, øremerket bedrifter i de maritime næringene. Formålet med satsingen er å bidra til at bedrifter kan videreutvikle kompetente medarbeidere i en periode med lav aktivitet og derigjennom styrke sin konkurransedyktighet på lengre sikt.
Målgruppen for programmet er enkeltbedrifter eller grupper av bedrifter som har behov for å videreutvikle kompetansen til ansatte. Alle bedrifter, uavhengig av størrelse og lokalisering, kan omfattes av programmet. På dette grunnlag foreslås bevilgningen økt med 8 mill. kroner, fra 405 til 413 mill. kroner.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Fremskrittspartiet, Høyre og Venstre, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet viser til den særlig krevende situasjonen for verft og utstyrsleverandører. Disse medlemmer mener det er viktig å satse offensivt overfor denne bransjen for å motvirke eventuelle negative langtidsvirkninger av finanskrisen.
Disse medlemmer foreslår å øke bevilgningen med 7 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en økning på 15 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
2421 | Innovasjon Norge | ||
71 | Nettverk, profilering og reiseliv – programmer, kan overføres, forhøyes med | 15 000 000 | |
fra kr 405 000 000 til kr 420 000 000» |
Komiteens medlemmer fra Høyre frykter at norsk reiselivsnæring vil stå overfor større utfordringer i året som kommer, på grunn av de store virkningene finanskrisen har hatt på folks økonomi spesielt i Europa. Disse medlemmer vil derfor øke støtten til norsk reiseliv og øker bevilgningen med 15 mill. kroner til dette formålet hvorav 5 mill. kroner skal øremerkes reiselivet i nordområdene.
Disse medlemmer foreslår å øke bevilgningen med 15 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en økning på 23 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
2421 | Innovasjon Norge | ||
71 | Nettverk, profilering og reiseliv – programmer, kan overføres, forhøyes med | 23 000 000 | |
fra kr 405 000 000 til kr 428 000 000» |
Komiteens medlem fra Venstre mener det offentlige bør konsentrere mer av innsatsen på generelle tiltak på områder der Norge ligger særlig dårlig an, som f.eks. reiseliv, næringsrettet forskning og kompetanseutvikling. I tillegg til generell satsing på forskning, nærmere omtalt under kap. 260 og 285 i denne innstilling, foreslår dette medlem derfor å bruke 40 mill. kroner på å gjenopprette bl.a. ordningen med tilskudd til ulønnet arbeidsinnsats i Skattefunn som regjeringen fjernet i 2006, og å styrke den næringsrettede forskningen med 75 mill. kroner. I tillegg foreslår dette medlem en stor satsing på markedsføring av norsk reiselivsnæring og foreslår en økning i bevilgningene på 50 mill. kroner av regjeringens forslag til budsjett. Dette medlem viser til en økning på 50 mill. til offentlige og industrielle forsknings- og utviklingskontrakter (IFU/OFU) i regi av Innovasjon Norge.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
2421 | Innovasjon Norge | ||
71 | Nettverk, profilering og reiseliv – programmer, kan overføres, forhøyes med | 58 000 000 | |
fra kr 405 000 000 til kr 463 000 000» |
På bakgrunn av den særlig krevende situasjonen for verft og utstyrsleverandører foreslås bevilgningen til forsknings- og utviklingskontrakter økt med 20 mill. kroner, øremerket prosjekter i de maritime næringene. Ordningen stimulerer til samarbeid om utvikling av nye produkter, produksjonsprosesser og konkurranseevne i norsk næringsliv. Gjennom ordningen gis det støtte til kritiske utviklingsfaser i kontraktsfestede samarbeidsprosjekter mellom leverandørbedrifter og kunder i hele landet. Innovasjonsgrad, markedspotensial og effekt i form av å utløse nye prosjekter og kapitaltilførsel til prosjektene vektlegges ved tildeling av støtten. Ordningen har fokus på internasjonalisering og miljøprosjekter, som i stor grad er viktig for de maritime næringene. Tilleggsbevilgningen vil legge til rette for innovasjon og omstilling i de maritime næringene.
Det foreslås at bevilgningen økes med 20 mill. kroner, fra 265 til 285 mill. kroner. Økningen foreslås øremerket prosjekter i de maritime næringene, herunder gassdrift av skip.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Fremskrittspartiet, Høyre og Venstre, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet viser til at det i en tid med nødvendig omstrukturendring av næringslivet, med tanke på internasjonal konkurranseevne og globale utfordringer, er viktig med en satsing på forskning og utvikling.
Disse medlemmer mener at staten bør, i samarbeid med forskningsinstitusjoner og næringslivet, bruke mer ressurser på forskning når det gjelder utdanning av etterspurt fagkompetanse samt utvikling i nisjeprodukt for det eksportrettede marked. Disse medlemmer er av den formening at disse satsinger vil kunne medvirke til å skape nye arbeidsplasser i norsk næringsliv generelt og spesielt innenfor de eksportrettede konkurranseutsatte bransjer.
Disse medlemmer foreslår å øke bevilgningen med 50 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en økning på 70 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
2421 | Innovasjon Norge | ||
72 | Forsknings- og utviklingskontrakter, kan overføres, forhøyes med | 70 000 000 | |
fra kr 265 000 000 til kr 335 000 000» |
Komiteens medlemmer fra Høyre er kritiske til at regjeringens hvileskjær på forskningsområdet fortsetter, og er fremdeles bekymret for langtidseffektene dersom Norge sakker ytterligere akterut i forhold til sammenlignbare land. Disse medlemmer er særlig bekymret over at det gjøres så lite på området for næringsrettet forskning.
Disse medlemmer foreslår å øke bevilgningen med 25 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en økning på 45 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
2421 | Innovasjon Norge | ||
72 | Forsknings- og utviklingskontrakter, kan overføres, forhøyes med | 45 000 000 | |
fra kr 265 000 000 til kr 310 000 000» |
Komiteens medlem fra Venstre mener det offentlige bør konsentrere mer av innsatsen på generelle tiltak på områder der Norge ligger særlig dårlig an, som f.eks. reiseliv, næringsrettet forskning og kompetanseutvikling. I tillegg til generell satsing på forskning, nærmere omtalt under kap. 260 og 285 i denne innstilling, foreslår dette medlem derfor å bruke 40 mill. kroner på å gjenopprette bl.a. ordningen med tilskudd til ulønnet arbeidsinnsats i Skattefunn som regjeringen fjernet i 2006, og å styrke den næringsrettede forskningen med 75 mill. kroner. I tillegg foreslår dette medlem en stor satsing på markedsføring av norsk reiselivsnæring og foreslår en økning i bevilgningene på 50 mill. kroner av regjeringens forslag til budsjett. Dette medlem viser til en økning på 50 mill. til offentlige og industrielle forsknings- og utviklingskontrakter (IFU/OFU) i regi av Innovasjon Norge.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
2421 | Innovasjon Norge | ||
72 | Forsknings- og utviklingskontrakter, kan overføres, forhøyes med | 70 000 000 | |
fra kr 265 000 000 til kr 335 000 000» |
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet registrerer at de fleste bransjer i norsk næringsliv har fått bevilgninger for å motvirke eventuelle negative langtidsvirkninger etter finanskrisen gjennom tilskudd eller tiltakspakker i en eller annen form.
Disse medlemmer mener at det er viktig at det gis bevilgninger til reiselivsbransjen innenlands på lik linje med tilskuddsordninger for de øvrige bransjer. Disse medlemmer mener det er viktig å satse på denne bransjen for å motvirke eventuelle langtidsvirkninger av finanskrisen og den situasjonen med vulkansk aske og de konsekvenser dette har medført for denne bransjen.
Disse medlemmer mener det er viktig å opprettholde markedsføringen av Norge som reisemål overfor utlandet for blant annet å sikre arbeidsplassene i bransjen samt styrke de ringvirkninger bransjen har overfor andre næringslivsbransjer.
Disse medlemmer foreslår å bevilge 100 mill. kroner, tilsvarende en økning på 100 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
2421 | Innovasjon Norge | ||
74 | (NY) Økt reiselivssatsing, bevilges med | 100 000 000» |
Tilskuddsordningen ble etablert i forbindelse med RNB 2009 og innebærer at det kan gis tilskudd på opp til 200 000 euro over tre år til kraftintensive bedrifter som etablerer innkjøpskonsortium for kjøp av kraft. Ordningen skal bidra til at kraftintensiv industri går sammen og etablerer innkjøpskonsortier for kjøp av kraft på langsiktige vilkår. Det vises til nærmere omtale av ordningen i Prop. 1 S (2009–2010) for Nærings- og handelsdepartementet.
Ordningen ble operativ høsten 2009, og det ble gitt fem tilsagn for til sammen 5,59 mill. kroner innen utgangen av året. I tillegg lå det fem saker til behandling med samlet søknadsbeløp på 7,1 mill. kroner. Ingen støtte ble utbetalt, og bevilgningen for 2009 på 40 mill. kroner ble dermed i sin helhet overført til 2010. Søknadsinngangen hittil i 2010 har vært relativt beskjeden. I det statlige bevilgningsreglementet framgår det bl.a. at utgifter og inntekter skal tas med i budsjettet for det året de antas å bli kontant betalt. På denne bakgrunn foreslås bevilgningen for 2010 redusert med 40 mill. kroner, fra 40 mill. kroner til null. Den overførte bevilgningen fra 2009 på 40 mill. kroner vil være tilstrekkelig til å videreføre ordningen og dekke samtlige utbetalinger for inneværende år.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlem fra Venstre viser til at nærmere 10 000 av landets industriansatte markerte sin misnøye mot den rød-grønne regjeringens manglende innfrielse av sine egne valgløfter i Soria Moria om langsiktig kraft til norsk industri, gjennom en politisk streik onsdag 3. juni ifjor. Bakgrunnen for streiken var at regjeringen i sin Soria Moria-erklæring i 2005 lovte å «utrede og innføre et nytt industrikraftmarked». I 2006 gjentok og forsterket regjeringen løftet. Dette medlem viser til at Venstre allerede ved behandlingen av statsbudsjettet for 2010 stilte spørsmålstegn ved om bevilgningene på 40 mill. kroner var noe annet enn symboler og at Venstre ikke hadde tro på at noen slik støtte ville bli utbetalt i 2010. Dette medlem konstaterer at også på dette punktet viste Venstres budsjettering seg bedre enn regjeringens.
Komiteens medlem fra Venstre vil slippe kreativiteten og skaperkraften løs. Det må satses på gründere og entreprenører og det må bli mindre regelverk og regulering. Satsingen på entreprenørskap i videregående skole må økes, og samarbeidet mellom næringsliv og skole må styrkes. Forskning viser at 20 pst. av dem som har vært med i en ungdomsbedrift, senere starter egen virksomhet. Det er derfor viktig for dette medlem å sikre risikovillig kapital gjennom det offentlige virkemiddelapparat og gjennom skattestimulans for private investorer. Nettopp derfor er en kraftig satsing på forbedring av rammevilkårene for norsk næringsliv generelt og småbedrifter spesielt, hovedprioriteten i Venstres alternativ til revidert nasjonalbudsjett 2010. Det satses spesielt på det nyskapende miljø- og klimavennlige næringslivet. Et viktig virkemiddel er oppretting av et nytt statlig organ/investeringsselskap Klimatek som har som formål å investere i klimateknologi, klimagründere og miljøvennlig omstilling av eksisterende næringsliv. Selskapet baseres på samme retningslinjer som nasjonale såkornfond under Innovasjon Norge, dvs. at det legges opp til en investeringskapital på 1 mrd. kroner, hvorav staten bidrar med 500 mill. kroner og private investorer med 500 mill. kroner. Direkte effekt over statsbudsjettet i 2009 blir avsetning til tap (25 pst./125 mill. kroner) og tilskudd til drift av selskapet (20 mill. kroner).
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
2425 | (NYTT) Klimatek | ||
1 | (NY) Driftsutgifter, bevilges med | 20 000 000» |
Komiteens medlem fra Venstre viser til forslag og omtale over om å opprette et nytt statlig organ/investeringsselskap Klimatek som har som formål å investere i klimateknologi, klimagründere og miljøvennlig omstilling av eksisterende næringsliv.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
2425 | (NYTT) Klimatek | ||
51 | (NY) Tapsfond, bevilges med | 125 000 000» |
Komiteens medlem fra Venstre viser til forslag og omtale om å opprette et nytt statlig organ/investeringsselskap Klimatek som har som formål å investere i klimateknologi, klimagründere og miljøvennlig omstilling av eksisterende næringsliv.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
2425 | (NYTT) Klimatek | ||
91 | (NY) Investeringskapital, bevilges med | 500 000 000» |
På bakgrunn av den særlig krevende situasjonen for verft og utstyrsleverandører foreslås en bevilgningsøkning på 25 mill. kroner øremerket maritime industriinkubatorer i regi av SIVA. Tilskuddet skal gå til etablering av inntil fem nye inkubatorer.
En industriinkubator opprettes i samarbeid med en større industribedrift («morbedrift») eller bedriftsgruppe, med formål å stimulere til utvikling av ny virksomhet gjennom bruk av eksisterende kompetanse. Bedriften forutsettes å bidra med et tilsvarende beløp som SIVA. Inkubatoren tilbyr rådgivning, ulike støttetjenester og et fysisk miljø for videreutvikling av vekstkraftige forretningsideer. En evaluering av eksisterende industriinkubatorer utført i 2008 påviste at tiltaket har gitt gode resultater for nyskaping og omstilling i industrien. I dagens situasjon med redusert aktivitet i de maritime næringene kan tiltaket bidra til omstilling og utvikling av nye bedrifter.
Tiltaket fullfinansieres ved oppstart, dvs. at bevilgningen dekker kostnadene i hele programperioden på fem år. SIVA har en rolle som utvikler, kvalitetssikrer og nettverkskoordinator, går inn som eier og styredeltaker, og bidrar til finansieringen. SIVAs kostnader knyttet til administrering av tiltaket skal også dekkes av midlene. På denne bakgrunn foreslås bevilgningen økt med 25 mill. kroner, fra 37,7 til 62,7 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Alminnelig garantiordning er GIEKs hovedordning og blir benyttet til å avdekke ulike typer kommersiell og politisk risiko ved eksport og politisk risiko ved investeringer. Garantiene blir gitt i overensstemmelse med den OECD-tilknyttede avtalen «Arrangement on Officially Supported Export Credits». Rammen for ordningen gjelder for summen av utestående ansvar og gitte tilsagn.
Alminnelig garantiordning bidrar til at norske eksportbedrifter får nye kontrakter og er viktig for verdiskaping og sysselsetting i Norge. Det er fortsatt en sterk økning i etterspørselen etter garantier under ordningen. Summen av søknader, tilsagn og ansvar var i midten av april på vel 102 mrd. kroner. Enkeltprosjektene som det søkes om garantier for har blitt større i omfang, og det inngås også store rammeavtaler om garantier. For å bidra til forutsigbarhet og trygghet i næringslivet og for at garantier skal være tilgjengelige også på lang sikt, foreslås det at rammen for Alminnelig garantiordning økes med 10 mrd. kroner. Økningen innebærer ikke at risikoprofilen til selskapet endres og kravet om at GIEK skal gå i balanse på lang sikt opprettholdes.
På denne bakgrunn foreslås det å utvide rammen for Alminnelig garantiordning under GIEK med 10 mrd. kroner, fra 110 til 120 mrd. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag, jf. forslag til vedtak VIII under kapittel 23 Komiteens tilråding.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet registrerer at den forhåndsvarslede «verftspakken» på 10 mrd. kroner er innarbeidet i revidert nasjonalbudsjett og administreres gjennom Garanti-instituttet for eksportkreditt (GIEK).
Disse medlemmer vil understreke viktigheten av å bidra til forutsigbarhet og trygghet i næringslivet. Disse medlemmer er av den formening at en dynamisk skatte- og avgiftspolitikk ville gi like gode om ikke bedre rammevilkår for næringslivet enn det statlige garanti- og tilskuddsordninger legger opp til.
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti vil understreke betydningen av at det er tilstrekkelig ledig ramme for u-landsordningen i GIEK, slik at bedrifter tør å satse med et langsiktig perspektiv i de fattigste landene.
Regjeringen har besluttet å åpne for at GIEK kan gi garantier til prosjekter hvor det foreligger betydelig norsk interesse. Det kan i dag bare gis garantier fra GIEK og lån på fastrentevilkår under 108-ordningen fra Eksportfinans til prosjekter som har en betydelig norsk eksportandel.
Formålet med endringen er å gi norsk næringsliv et konkurransedyktig tilbud av eksportgarantier. Forslaget er i tråd med den internasjonale utviklingen i offentlig støttede eksportkreditter.
Endringen gjelder også for lån på fastrentevilkår gitt under 108-ordningen, jf. omtale under kap. 934 Internasjonaliseringstiltak, post 73 Støtte ved kapitalvareeksport. Begrepet betydelig norsk interesse vil bli nærmere definert, og det vil bli utarbeidet retningslinjer for hvordan dette skal praktiseres både for lån og garantier.
Videre har regjeringen besluttet at virkeområdet for byggelånsgarantiordningen under GIEK utvides til også å inkludere bygging av mindre skip og skip uten framdriftsmaskineri og bygging av andre typer innretninger til havs, f.eks. knyttet til fornybar energi/vindkraftanlegg.
Innretningen av dagens byggelånsgarantiordning er begrenset til produksjon og ombygging av skip ved norske skipsverft. Garantiene gjelder for finansiering begrenset til byggeperioden (korttidsfinansiering) og gis på like vilkår med private banker. GIEK kan garantere for inntil 50 pst. av byggelånet.
Formålet med endringen er å bidra til omstilling til nye prosjekter både knyttet til f.eks. havvindmøller og havenergi, samt fornying av nærskipsfartsflåten. Utvidelsen vil kunne gi flere oppdrag til norske verft og ha en positiv effekt for norske utstyrsleverandører. Begrepet innretninger til havs vil bli nærmere definert, og det vil bli utarbeidet retningslinjer for dette. Byggelånsgarantiordningen inneholder ikke statsstøtte. Det er derfor ingen hindringer for utvidelsen av ordningen i internasjonalt regelverk.
Komiteen tar redegjørelsen til etterretning.
Komiteens medlem fra Venstre viser til at nærmere 10 000 av landets industriansatte markerte sin misnøye mot den rød-grønne regjeringens manglende innfrielse av sine egne valgløfter i Soria Moria om langsiktig kraft til norsk industri, gjennom en politisk streik onsdag 3. juni i fjor. Bakgrunnen for streiken var at regjeringen i sin Soria Moria-erklæring i 2005 lovte å «utrede og innføre et nytt industrikraftmarked». I 2006 gjentok og forsterket regjeringen løftet. Det er etter dette medlems syn rimelig langt fra et nytt industrikraftmarked til forslaget om å innføre et symbolsk støttebeløp forvaltet av Innovasjon Norge, basert på en ordning Frankrike har hatt i mange år og som regjeringen kunne ha innført for lenge siden og en garantiordning administrert av GIEK. Dette medlem viser videre til at det ikke blir noe av det varslede innkjøpskonsortiumet for kraft i 2010 og at hele bevilgningen på 40 mill. kroner nå er foreslått strøket i forbindelse med behandling av denne innstilling.
Dette medlem er ikke nødvendigvis imot at GIEK skal forvalte en slik garantiordning, men mener for det første at en slik administrasjon bør kunne finansieres innenfor de bevilgninger GIEK allerede får over statsbudsjettet. Dernest er det svært lite som tyder på at det kommer til å være behov for å administrere noe som helst i løpet av 2010 da ordningen først skal gjennom en langdryg godkjennelsesprosedyre hos ESA.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
2460 | Garanti-instituttet for eksportkreditt | ||
72 | Tilskudd til administrasjon av garantiordning for langsiktige kraftavtaler, nedsettes med | 10 000 000 | |
fra kr 10 000 000 til kr 0» |
I saldert budsjett 2010 ble det bevilget 6 mill. kroner i gebyr for obligatorisk båtførerbevis for fritidsbåter i inntektsbevilgningen under post 1. Disse inntektene gjelder maritime personellsertifikater og skal derfor inntektsføres under post 2. På dette grunnlag foreslås bevilgningen under post 1 redusert med 6 mill. kroner, fra 127,3 til 121,3 mill. kroner, og bevilgningen under post 2 økt med 6 mill. kroner, fra 9 til 15 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Inntektsbevilgningene i saldert budsjett 2010 er basert på forskuddsbetaling av gebyrene. Det er senere besluttet å legge om fra forskuddsbetaling til etterskuddsbetaling for Skipsregistrenes gebyrer med virkning fra 1. januar 2010. Omleggingen krever både lovendring (i sjøloven) og endring i NOR- og NIS-forskriftene, jf. Prop. 62 L (2009–2010) Endringar i sjølova m.v. som ble behandlet av Stortinget 16. februar 2010.
Det er lagt opp til at Statens Innkrevingssentral skal stå for fakturering, innkreving og inntektsføring av alle krav. I forhold til vedtatt bevilgning som er basert på forskuddbetaling av gebyrene vil omleggingen til etterskuddsbetaling føre til at inntekter for siste måned på om lag 1,7 mill. kroner forskyves til 2011.
På dette grunnlag foreslås Skipsregistrenes bevilgning under post 1 redusert med 1,5 mill. kroner, fra 11,85 til 10,35 mill. kroner, og bevilgningen under post 2 redusert med 0,2 mill. kroner, fra 5,3 til 5,1 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Midler som Innovasjon Norge ikke har bundet opp ved tilsagn om lån eller garantier innen utgangen av et år, skal tilbakeføres til statskassen påfølgende budsjettår. Videre skal også annullerte eller reduserte tilsagn ved utgangen av det tredje året etter at tilsagn er gitt, tilbakeføres. På grunnlag av regnskapet for 2009 for Innovasjon Norges landsdekkende innovasjonsordning vil det bli tilbakeført i underkant av 8,7 mill. kroner i 2010. Tilbakeføringen er i hovedsak knyttet til annullerte eller reduserte tilsagn i 2006.
På denne bakgrunn foreslås bevilgningen økt med 3,7 mill. kroner, fra 5 til 8,7 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Innovasjon Norge skal betale en låneprovisjon på 0,4 pst. p.a. for innlån fra statskassen som benyttes til å finansiere utlånene under låneordningene. Provisjonssatsen for statens garantiansvar for innlånsmassen er også satt til 0,4 pst. p.a. Provisjonene beregnes og innbetales etter utgangen av året. Låne- og garantiprovisjon for 2009 som innbetales i 2010, ble på 44,3 mill. kroner.
På denne bakgrunn foreslås bevilgningen økt med 4,3 mill. kroner, fra 40 til 44,3 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Innovasjon Norges innovasjonslåneordning finansieres ved innlån fra statskassen, hvor renten følger statspapirer med tilsvarende løpetid. Ordningens administrasjonskostnader dekkes normalt av rentemarginen mellom innlån og utlån. Nettobeløpet, etter at administrasjonskostnadene er dekket, skal tilbakeføres statskassen påfølgende år. Netto rentemargin for 2009 med utbetaling i 2010 ble budsjettert til null.
På grunn av en betydelig økning i lånerammer for 2009 og raskere utbetaling av store lånetilsagn enn det som tidligere har vært normalt ble rentemarginen i 2009 langt større enn ventet. Det foreslås derfor en bevilgning på 14,1 mill. kroner under posten.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Utbyttet fra lavrisikolåneordningen er fastsatt til 75 pst. av årsresultatet, men begrenset oppad til statens gjennomsnittlige innlånsrente multiplisert med innskuddskapitalen på 619,8 mill. kroner. Innlånsrenten beregnes på bakgrunn av renten på 5-års statsobligasjoner. Årsresultatet ble langt høyere enn forventet på grunn av vesentlig høyere netto renteinntekter som igjen skyldtes raskere utbetaling av store lånetilsagn enn det som tidligere har vært normalt. Utbyttet for 2009 med utbetaling i 2010 var budsjettert til null. Overskuddet for ordningen i 2009 var på 43,1 mill. kroner, og av dette skal staten ha utbytte på 21,2 mill. kroner. Utbyttet tilsvarer innskuddskapitalen multiplisert med den gjennomsnittlige innlånsrenten for 2009.
På dette grunnlag foreslås en bevilgning på 21,2 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Årsresultatene for Nordvest-Russland og Øst-Europa ble på henholdsvis 584 000 kroner og 436 000 kroner. Utbyttet er fastsatt til 75 pst. av årsresultatet av overskuddet for fondene. Utbyttet utgjør da henholdsvis 437 800 kroner og 327 300 kroner. Totalt utgjør utbyttene 765 100 kroner.
På dette grunnlag foreslås bevilgningen redusert med 2,2 mill. kroner, fra 3 til 0,8 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Basert på nye opplysninger fra selskapene hvor Nærings- og handelsdepartementet forvalter statens eierinteresser økes utbytteanslaget for regnskapsåret 2009, med utbetaling i 2010, med 4 436,3 mill. kroner. Økningen skyldes hovedsakelig større utbytte fra de børsnoterte selskapene Telenor ASA, DnB NOR ASA og Norsk Hydro ASA. I tillegg er det forutsatt høyere utbytte fra blant annet Statkraft SF, Store Norske Spitsbergen Kulkompani A/S, Eksportfinans ASA og Argentum Fondsinvesteringer AS.
På dette grunnlag foreslås bevilgningen økt med 4 436,3 mill. kroner, fra 4 613,7 til 9 050 mill. kroner.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Fremskrittspartiet, Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet registrerer at regjeringen legger opp til en økt utbyttepolitikk i selskap staten har eierinteresser i. Utbytteanslaget er for regnskapsåret 2009 med utbetaling i 2010.
I tillegg til høyere utbytte i børsnoterte selskaper, forutsettes det også økt utbytte fra blant annet Statkraft SF.
Disse medlemmer har merket seg Statkrafts strategiske plattform med tilhørende finansiell plan som ble fremlagt for NHD 4. februar 2009 i form av en anbefaling om å styrke egenkapitalen og redusere utbyttenivået.
Disse medlemmer har merket seg at i flertallsregjeringens politiske plattform som ble fremlagt i oktober 2009, bemerkes følgende:
«Regjeringen vil legge til rette for at Statkraft videreutvikles som en motor innenfor fornybar energi».
Disse medlemmer er skeptisk til en økt utbyttepolitikk fra Statkraft SF og mener det er av stor betydning for selskapet å få forutsigbare rammer for virksomheten og kapitalsituasjonen.
Disse medlemmer mener at staten skal opptre som en aktiv, langsiktig, profesjonell og forutsigbar eier overfor foretak som staten har betydelige eierinteresser i, som blant annet Statkraft SF. Disse medlemmer er bekymret for at en mer aggressiv utbyttepolitikk overfor disse selskap, i neste omgang vil medføre behov for å gi tilskudd for at selskapet skal kunne få det økonomiske handlingsrom som er nødvendig for å få gjennomført sine strategiplaner og sin langsiktige virksomhet.
Disse medlemmer vil på denne bakgrunn fremme forslag om å redusere utbytte av Statkraft SF tilsvarende det regjeringen legger opp til av økt utbytte i forhold til statsbudsjettet 2010.
Disse medlemmer foreslår å redusere bevilgningen med 449 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en økning på 4,0 mrd. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
5656 | Aksjer i selskaper under NHDs forvaltning | ||
85 | Utbytte, forhøyes med | 3 987 300 000 | |
fra kr 4 613 700 000 til kr 8 601 000 000» |
Komiteens medlemmer fra Høyre viser til forslag i Høyres alternative statsbudsjett for 2010 om en forsiktig økning til 95 pst. utbytte i Statkraft SF, og foreslår dette også i revidert nasjonalbudsjett.
Disse medlemmer foreslår å øke bevilgningen med 492,6 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en økning på 4 928,9 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
5656 | Aksjer i selskaper under NHDs forvaltning | ||
85 | Utbytte, forhøyes med | 4 928 900 000 | |
fra kr 4 613 700 000 til kr 9 542 600 000» |
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti foreslår å øke utbyttet i Statkraft til 95 pst. og i Entra Eiendom med 50 mill. kroner.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
5656 | Aksjer i selskaper under NHDs forvaltning | ||
85 | Utbytte, forhøyes med | 4 978 900 000 | |
fra kr 4 613 700 000 til kr 9 592 600 000» |
Komiteens medlem fra Venstre tar til etterretning at regjeringen foreslår å doble utbytte fra selskaper under NHDs forvaltning i forhold til det som ble vedtatt i forbindelse med statsbudsjettet for 2010. Dette medlem viser til at Venstre allerede ved denne behandlingen la til grunn at det var mulig å ta ut mer utbytte enn det regjeringen la til grunn. Dette medlem mener fortsatt at det er mulig å ta ut enda mer utbytte enn det regjeringen legger opp til og foreslår konkret at utbytte for Statkraft settes til 90 pst., at utbytte fra Entra Eiendom økes med 50 mill. kroner, og at utbytte fra Argentum settes til 50 pst.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
5656 | Aksjer i selskaper under NHDs forvaltning | ||
85 | Utbytte, forhøyes med | 4 777 300 000 | |
fra kr 4 613 700 000 til kr 9 391 000 000» |
I budsjettinnstillingen fra næringskomiteen – Innst. 8 S (2009–2010) – framgår det bl.a. at flertallet er bekymret over situasjonen man ser innen maritim sektor med en svært lav ordreinngang, og regjeringen bes om å vurdere situasjonen nøye og iverksette tiltak dersom det blir nødvendig. Det vises til proposisjonen for nærmere redegjørelse av saken.
Komiteen tar redegjørelsen til orientering.
Komiteens flertall, medlemmene fra Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet, er svært positive til regjeringens foreslåtte tiltakspakke for verft og maritime utstyrleverandører. Denne bransjen er for tiden inne i en særlig krevende markedssituasjon som følge av etterdønningene av den internasjonale finanskrisen. Styrking av kronen og lavere etterspørsel og priser i markedene har bidratt til sviktende ordreinngang, redusert inntjening og vanskeligere tilgang på finansiering. Resultatet kan fort bli omfattende permitteringer og oppsigelser. Flertallet mener imidlertid at den omfattende tiltakspakken som nå er lansert, er egnet til å lette situasjonen. Flertallet mener dette er en nødvendig tiltakspakke, som vil bidra i utviklingen av en konkurransedyktig næring. Tiltakene er viktige for å stimulere og realisere lønnsomme prosjekter, legge til rette for omstilling, samt sikre og videreutvikle kritisk kompetanse i næringene.
Flertallet er også fornøyd med at tiltakspakken gis en klar miljøprofil, blant annet gjennom endring av reglene for GIEK, ved å sette av midler til miljøprosjekter i maritime næringer og gjennom satsing på gassferger. Flertallet mener videre at de lanserte tiltakene vil bidra til at næringene også finner nye forretningsområder hvor de kan utnytte sine fortrinn, og er således fornøyd med at en betydelig del av pakken går til forskning og innovasjon. I en situasjon med sviktende marked er det viktig å satse på nyskaping. Fornybar energi, og særlig offshore vindkraft, er for eksempel et marked med store muligheter for de maritime næringene. Flertallet ser derfor med interesse blant annet på forslaget om å etablere 5 industriinkubatorer. Disse kan bli et viktig element i arbeidet med å gi bransjen flere ben å stå på, herunder nye markeder innenfor grønn teknologi.
Arbeidet for å bedre eksportstøtteordninger for fornybar energi - Offentlig støttede eksportkreditter og eksportkredittgarantier - med løpetider over to år reguleres av OECD-avtalen «Arrangement on Officially Supported Export Credits» (Arrangement). Avtalen er en såkalt «gentleman´s agreement» mellom USA, EU, Japan, Korea, Sveits, Australia, Canada, New Zealand og Norge og regulerer løpetider, rentesatser og garantipremier i forbindelse med finansiering av kapitalvareeksport. Avtalen er fra 1978, og Norge har vært medlem siden starten. Formålet med avtalen er å gi et rammeverk for eksportkreditter og oppmuntre til konkurranse mellom land basert på pris og kvalitet, og ikke den offentlige støtten som gis prosjektene. Avtalen er konsensusbasert, dvs. at alle land må gi sin tilslutning for at avtalen skal gjelde.
Arrangement har fire underavtaler, såkalte sektoravtaler, bl.a. en for fornybar energi. Det pågår nå en gjennomgang av denne sektoravtalen. Norge har sammen med de andre medlemslandene arbeidet for tilpassede finansieringsordninger for støtte til fornybar energi. Det foreligger allerede en gjeldende ny avtale vedtatt sommeren 2009, som har gitt bedre betingelser for eksportkreditter til fornybar energi, herunder lenger løpetid, økt avdragsfri periode og mer fleksible tilbakebetalingsmuligheter. I tillegg er renten for 108-lån gjort mer markedsnær ved høyere påslag for lengre løpetider. Det gjenstår å bli enige om omfanget av avtalen, herunder f.eks. om karbonfangst og lagring skal inkluderes, samt å diskutere noen få andre utestående punkter. Det tas sikte på å ferdigforhandle avtalen i løpet av 2010.
På møtet i OECDs arbeidsgruppe for skipsbygging (Working Party 6) i april 2010, hvor også Kina og andre skipsbyggingsland utenfor OECD deltok, oppnådde man prinsipiell enighet om å gjenoppta forhandlinger om en internasjonal skipsbyggingsavtale. Forhandlingene har vært suspendert siden september 2005. OECD-sekretariatet starter nå arbeidet med formell beslutning av OECDs ministerråd og de praktiske forberedelsene til forhandlinger, som ventes å starte mot slutten av 2010. Beslutningen om å gjenoppta forhandlinger vurderes som meget positiv for å sikre like konkurransevilkår og avverge et subsidiekappløp i internasjonal skipsbyggingsindustri. Det understrekes imidlertid at man kan vente kompliserte og krevende forhandlinger. Norge er pådriver for en slik avtale, og arbeidet ledes av Norges OECD-ambassadør.
Komiteen tar redegjørelsen til orientering.
Stortinget bevilget i årene 2003–2005 til sammen 993,6 mill. kroner som restruktureringsmidler til Mesta AS. Stortinget har bedt Nærings- og handelsdepartementet avgi en sluttrapport når de bevilgede midlene er brukt opp.
Med bistand fra revisjonsfirmaet Ernst & Young har Mesta utarbeidet en rapport om bruken av restruktureringsmidlene, som ble framlagt for departementet våren 2010.
I St.prp. nr. 1 Tillegg nr. 1 (2002–2003) ble det lagt til grunn restruktureringskostnader i forbindelse med etableringen av Mesta AS på 1 468 mill. kroner. Restruktureringskostnadene skulle omfatte følgende tiltak:
Tidligpensjonering (911 mill. kroner).
Opprettholdelse av særaldersgrense (85 mill. kroner).
Merkostnad medlemskap SPK (395 mill. kroner).
Diverse kostnader (77 mill. kroner).
Beløpet skulle finansieres over statsbudsjettet. Mesta fikk bevilget tilskudd over statsbudsjettene for 2003, 2004 og 2005 på henholdsvis 357, 356,5 og 280,1 mill. kroner, totalt 993,6 mill. kroner. Dette er blitt utbetalt til selskapet. I Statsbudsjettet 2007 vedtok Stortinget at Mesta ikke skulle få bevilget ytterligere tilskudd.
Tabell 2.1 i proposisjonen viser Mestas regnskapsførte restruktureringskostnader i årene 2003–2009, framtidige forpliktelse på inngåtte kontrakter og mottatte restruktureringsmidler.
Mesta hadde ved utgangen av 2009 brukt de 993,6 mill. kronene det hadde mottatt fra staten. Selskapet rapporterte til Nærings- og handelsdepartementet for siste gang på generalforsamlingen for 2009 om bruken av midlene. Selskapet har nå overlevert en revisorgodkjent rapport om bruken av midlene. Selskapets revisor bekrefter med bakgrunn i rapporten at selskapets oppstilling gir uttrykk for selskapets anvendelse av restruktureringsmidlene i samsvar med St.prp. nr. 1 Tillegg nr. 1 (2002–2003).
De samlede kostnadene til restrukturering, inkludert kostnader som forventes å påløpe etter 2009, ventes nå å bli 1 116 mill. kroner. Dette er lavere enn det opprinnelige anslaget som var på 1 468 mill. 2003-kroner. Det går fram av rapporten at innsparingen har kommet på alle poster med unntak av diverse-posten. Kostnader utover Stortingets bevilgninger dekkes av selskapet over driften.
Komiteen tar redegjørelsen til etterretning.
Stortinget vedtok gjennom budsjettbehandlingen i fjor høst at det skal etableres en garantiordning for kraftintensiv industris kraftkjøp. Ordningen skal forvaltes av Garanti-instituttet for eksportkreditt (GIEK), og det er stilt til disposisjon en ramme på 20 mrd. kroner til ordningen i statsbudsjettet for 2010.
Formålet med ordningen er å gjøre det lettere for industrien å skaffe seg langsiktig finansiering ved inngåelse av langsiktige kraftavtaler. Dette vil kunne skape økt likviditet i markedet for lange kraftavtaler og vil være et viktig bidrag til å sikre at den kraftintensive industrien videreutvikler sine virksomheter i Norge. Det er regjeringens intensjon at ordningen innrettes på en måte som imøtekommer industriens behov for finansiering av langsiktige kraftavtaler. Regjeringen arbeider for å få på plass garantiordningen så snart som mulig ut fra den rammen som presenteres i Prop. 1 S (2009–2010). Det vises til proposisjonen for nærmere redegjørelse.
Komiteens medlemmer fra Høyre og Kristelig Folkeparti viser til at Stortinget ved behandlingen av statsbudsjettet for 2010 vedtok at det skal etableres en garantiordning for kraftintensiv industris kraftkjøp. Ordningen skal forvaltes av Garanti-instituttet for eksportkreditt (GIEK), og det er stilt til disposisjon en ramme på 20 mrd. kroner til ordningen i statsbudsjettet for 2010. Disse medlemmer støttet dette vedtaket.
Disse medlemmer viser til at formålet med ordningen er å gjøre det lettere for industrien å skaffe seg langsiktig finansiering ved inngåelse av langsiktige kraftavtaler. Dette vil kunne skape økt likviditet i markedet for lange kraftavtaler, og disse medlemmer har merket seg at regjeringen mener at dette vil være et viktig bidrag til å sikre at den kraftintensive industrien videreutvikler sin virksomhet i Norge.
Disse medlemmer har merket seg at regjeringen understreker at garantiordningen skal være på ordinære forretningsmessige vilkår. Disse medlemmer er enig i dette, men peker samtidig på at dette var noe helt annet enn hva dagens regjeringspartier lovte i stortingsvalgkampen 2005. Den gang lovte de å sikre den kraftintensive industrien kraftkontrakter til bedre vilkår enn de kunne oppnå gjennom kommersielle avtaler i markedet. Disse medlemmer viser her blant annet til at statsminister Jens Stoltenberg i Stavanger Aftenblad 9. august 2005 uttalte at «En ny sosialistisk regjering vil tilby industrien el-kraft til under markedspris. En to-pris ordning på kraft med en spesialpris til industrien og en markedspris til vanlige husholdninger er mulig å etablere i Norge med godkjennelse fra de europeiske kontrollorganene i EØS og ESA». Disse medlemmer har merket seg at dette løftet ikke er blitt innfridd.
Disse medlemmer mener at det er viktig å få på plass garantiordningen raskt. En statlig lånegarantiordning gir industrien mulighet til å forhåndsbetale kraft i langsiktige avtaler. Dette gjør at bedriftene kan bidra med kapital til nyinvesteringer og nyetableringer i kraftmarkedet, samtidig som det skapes et marked for de langsiktige kraftkontraktene som industrien trenger for å få forutsigbarhet for sine investeringer. På bakgrunn av regjeringspartienes tidligere brutte valgløfter om et industrikraftregime, samt at regjeringen ennå ikke har fått på plass viktige brikker i garantiordningen, er det imidlertid fortsatt stor usikkerhet i bedriftene knyttet til garantiordningen.
Disse medlemmer har merket seg at det er regjeringens intensjon at den langsiktige kraftavtalen som inngås skal kunne stilles som sikkerhet for garantien. Dette er en viktig brikke i garantiordningen. Dette krever imidlertid en lovendring for å gi hjemmel for at en kraftkontrakt kan stilles som sikkerhet. Disse medlemmer har merket seg at regjeringen sier at den arbeider med grunnlaget for hjemmel for pantsettelse av kraftavtaler, men peker samtidig på at den ennå ikke har fremlagt noen lovproposisjon om dette.
Disse medlemmer peker videre på at garantiordningen i henhold til EØS-avtalen må notifiseres til EFTAs overvåkningsorgan (ESA). Disse medlemmer har merket seg at regjeringen skriver at den har god kontakt med ESA om notifisering av ordningen, men har samtidig merket seg at ordningen ennå ikke er notifisert.
Disse medlemmer vil derfor bemerke at til tross for at det har gått om lag et år fra garantiordningen for første gang ble lansert av regjeringen, har den ennå ikke fått på plass viktige brikker som må på plass før ordningen kan tre i kraft. Disse medlemmer mener at dersom regjeringen mener alvor med å imøtekomme industriens behov for finansiering av langsiktige kraftavtaler, så må lovhjemmelen og ESA-notifikasjonen snart på plass. Disse medlemmer peker på at mange virksomheter innen kraftintensiv industri står uten langsiktige kraftkontrakter fra 2011, og frykter at dersom det ikke blir noen avklaring med hensyn til garantiordningen snart vil det kunne få konsekvenser i form av nedstengninger.
I Innst. 2 S (2009–2010) anmodet flertallet om at regjeringen i forbindelse med RNB 2010 foretok en gjennomgang av rammebetingelsene for forskning og teknologiutvikling av annen generasjons biodrivstoff. I proposisjonen gis det en gjennomgang av igangværende prosesser, virkemiddelapparatets tilbud og noen av de internasjonale mulighetene som er åpne for norske foretak og institutter. Det eksisterer et bredt tilbud, som norske foretak og andre aktører har tatt i bruk. Det vises til proposisjonen for nærmere redegjørelse.
Komiteen tar redegjørelsen til etterretning.
Komiteens flertall, medlemmene fra Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet, viser til at det foreslås å etablere et nytt program for miljøteknologi som skal løpe fra 2011 til 2013, med et samlet omfang på 500 mill. kroner. Det nye programmet skal supplere eksisterende virkemidler. Flertallet viser også til at regjeringen i statsbudsjettet for 2010 foreslo å øremerke 100 mill. kroner for å opprette en ny ordning til fremme av investeringer innen miljøteknologi. Stortinget vedtok å øke beløpet til ordningen med 40 mill. kroner, samt øremerke 100 mill. kroner til støtte av prosjekter som fremmer annen generasjons biodrivstoff. Flertallet mener denne satsningen på miljøteknologi er positiv.
Flertallet viser videre til at regjeringen har varslet at den vil redegjøre nærmere for organiseringen av det nye programmet i budsjettfremlegget for 2011. Flertallet vil vise til at den nye ordningen har blitt positivt mottatt av høringsinstansene, men at det samtidig pekes på et behov for å se på innretningen av de ulike ordningene, slik at de også treffer de større bedriftene i norsk næringsliv. Flertallet vil be om at departementet legger opp til at midlene i størst mulig grad kan rettes inn mot utvikling av prototyper, fullskalatesting og videre som investeringsstøtte til utvikling og bygging av kommersielle anlegg med ny, umoden miljøteknologi i Norge. Flertallet vil imidlertid understreke at ordningen ikke må legges opp på en måte som gjør notifisering eller melding til ESA problematisk og forsinker prosessen med å ta ordningen i bruk. Flertallet vil til slutt be om at regjeringen gjør en samlet vurdering av innretningen på de ulike ordningene som retter seg mot utviklingen av miljøteknologi i budsjettfremlegget 2011.
Komiteens medlemmer fra Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre mener at en viktig del av løsningen på klimautfordringen ligger i å utvikle ny teknologi som gir lavere klimagassutslipp. Disse medlemmer har merket seg at bl.a. Stern-rapporten slo fast at investeringer i mer klimavennlig teknologi antageligvis er den mest lønnsomme investering vi kan gjøre. Det er derfor viktig at det offentlige legger til rette for at det blir lønnsomt for private å utvikle miljøteknologi gjennom økonomiske rammebetingelser som kvotehandel eller CO2-avgift som setter en pris på klimautslipp og som gjør det lønnsomt å investere i teknologi som gir utslippsreduksjoner.
Disse medlemmer mener at også det offentlige må spille en viktig rolle for å utvikle miljøteknologi. Tiltak som etter disse medlemmers mening behøver statlig medfinansiering er forskning og utvikling av ny teknologi, samt investeringer i å ta ny teknologi i bruk i industrielle prosesser.
Disse medlemmer mener derfor at det bør brukes betydelige midler også over statsbudsjettet de nærmeste ti årene på utvikling og investering i klimavennlig teknologi. Disse medlemmer mener at miljøteknologi bør bli et fjerde satsingsområde for avkastningen av Statens pensjonsfond utland.
Disse medlemmer peker på at stabile rammebetingelser vil være en viktig rammebetingelse for å utløse investeringer i miljøteknologi. Disse medlemmer mener at regjeringens reduksjon, og varslede fjerning fra 2011, av avgiftsfritaket for biodiesel i statsbudsjettet for 2010 er uheldig. Disse medlemmer erkjenner at en del typer biodrivstoff har uheldige virkninger i form av at produksjon av disse går på bekostning av produksjon av mat, og dermed driver internasjonale matvarepriser opp, noe som særlig rammer de fattigste i verden. Disse medlemmer erkjenner også at ikke alle former for biodrivstoff har en entydig og klart positiv klimaeffekt. Disse medlemmer mener at det ikke nødvendigvis er slik at dagens biodrivstoff (1. generasjons biodrivstoff) er den endelige løsningen på utslipp fra transportsektoren. Disse medlemmer peker likevel på at det er denne typen drivstoff som nå er i markedet, som er distribusjonsklar og kan brukes nå. Disse medlemmer peker videre på at et omsetningspåbud, slik regjeringen går inn for, ikke påvirker de uheldige sidene ved biodrivstoff i forhold til et avgiftsfritak.
Disse medlemmer peker videre på at selv om dagens former for biodrivstoff kan ha svakheter, så vil bruk av disse danne vei for 2. generasjons biodrivstoff med færre uheldige effekter. Disse medlemmer peker blant annet på at den formen for biodiesel som det er planer om å produsere på Follum er 2. generasjons biodiesel basert på avfall fra skogen.
Disse medlemmer peker på at til tross for at biodiesel kan gi et betydelig bidrag for å redusere utslippene av klimagasser fra transportsektoren, så er den med dagens oljepris noe dyrere å produsere enn konvensjonell diesel, og CO2-avgiften på diesel er for lav til å dekke hele denne forskjellen. Dersom ikke forskjellen mellom konvensjonell diesel og CO2-nøytral diesel dekkes opp gjennom CO2-avgiften, vil det være nødvendig med andre virkemidler, slik som fritak for autodieselavgift, dersom biodiesel skal være konkurransedyktig i forhold til konvensjonell diesel, og dermed redusere klimagassutslippene fra transportsektoren. Uten fritaket fra autodieselavgiften eller en økning i CO2-avgiften for fossil diesel vil ikke biodiesel ha noen muligheter i dagens norske drivstoffmarked.
Disse medlemmer merket seg at i valgkampen høsten 2009 var miljø- og utviklingsminister Erik Solheim og daværende næringsminister Sylvia Brustad på Follum og lanserte der regjeringens forslag om å bevilge 100 mill. kroner til satsing på miljøteknologi i Norge. Disse medlemmer finner det derfor merkelig at kun noen få uker senere presenterte den samme regjeringen i statsbudsjettet et forslag som sparker bena under det norske hjemmemarkedet for produktet som Norske Skog skulle produsere på Follum. Disse medlemmer peker på at dette er en mangel på stabile rammebetingelser som gjør det mindre attraktivt å investere i miljøteknologi i Norge. Biodieselsaken skaper usikkerhet rundt rammebetingelsene også for andre former for klimanøytrale eller utslippsreduserende drivstoff.
Disse medlemmer mener at det på bakgrunn av biodieselsaken er behov for en gjennomgang av avgiftssystemet for drivstoff for å skape forutsigbare og stabile rammebetingelser som kan sikre fremtiden for klimavennlige drivstoff. Dersom det er innført midlertidige fritak for ikke-klimarelaterte avgifter for nye drivstoff i en introduksjonsfase, må det tidlig tilkjennegis for hvor lang tid avgiftsfritaket vil gjelde slik at produsenter og forbrukere kan tilpasse seg dette. Det må etableres forutsigbare kriterier for hvilke avgifter man vil innføre og hvilke avgifter man vil unnta for nye klimavennlige drivstoff, og hvor lenge eventuelle midlertidige avgiftsfritak vil vare.
Komiteens medlemmer fra Høyre viser til Dokument 8:84 (2009–2010) «Representantforslag fra stortingsrepresentantene Erna Solberg, Nikolai Astrup, Trond Helleland og Siri A. Meling om opprettelse av et fond og et virkemiddelapparat for utvikling av klimavennlig teknologi» der det er foreslått et nytt fond som skal gi investeringsstøtte til investeringer i ny klimavennlig teknologi i norske bedrifter.
Disse medlemmer viser til at det i Høyres alternative statsbudsjett ble bevilget 5 mrd. kroner i fondskapital til et slikt fond, og følger opp med en tilsvarende bevilgning i revidert nasjonalbudsjett. Dette er nærmere omtalt i kapittel 17 i denne innstilling.
Disse medlemmer viser til at Høyre i statsbudsjettet for 2010 foreslo å bevilge 100 mill. kroner utover regjeringens forslag til Innovasjon Norges satsing på miljøteknologi.
Disse medlemmer peker på at transportsektoren står for om lag en tredjedel av Norges klimagassutslipp. Tiltak i denne sektoren er derfor nødvendig dersom Norge skal nå våre utslippsmålsettinger. Disse medlemmer mener at satsing på ny teknologi innen denne sektoren vil være viktig for å få ned klimagassutslippene. Det innebærer både teknologi for lavere utslipp fra motorer og alternative drivstoff.
Disse medlemmer peker på at det tiltaket som raskest kan få ned klimagassutslippene fra transportsektoren er en overgang fra fossilt brennstoff til biodrivstoff. Disse medlemmer mener derfor at utvikling av 2. generasjons biodrivstoff derfor må utgjøre en viktig del av den økte satsingen på klimateknologi som disse medlemmer foreslår.
Disse medlemmer peker videre på at et avgiftsfritak på høyinnblandet biodrivstoff mellom B30 og B100 (fra 30 pst. til 100 pst. innblanding) vil være helt nødvendig for å øke volumene og bygge infrastruktur for biodrivstoff i Norge og dermed sikre en raskere overgang til 2. generasjons biodrivstoffproduksjon i Norge. Et slikt avgiftsfritak vil gi drivstoffprodusenter, leverandører og transportbedrifter mulighet til å bygge ut leveringsanlegg nasjonalt som kan stå klar for 2. generasjons biodrivstoff når dette er utviklet og distribueres i markedet.
Disse medlemmer viser til Dokument 8:81 S (2009–2010) Representantforslag fra stortingsrepresentantene Ulf Leirstein, Jan Tore Sanner, Hans Olav Syversen og Borghild Tenden om avgiftsfritak for autodieselavgift for høyinnblandet biodrivstoff, der det ble foreslått å gjeninnføre fritaket for autodieselavgift for høyinnblandet biodiesel der biodrivstoff utgjør minst 30 pst. av dieselblandingen i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett for 2010.
Disse medlemmer viser til forslag til endrede avgiftsbestemmelser i kapittel 4 og bevilgningsforslag i kapittel 19.
Disse medlemmer viser til Dokument 8:31 S (2009–2010) Representantforslag fra stortingsrepresentantene Nikolai Astrup og Arve Kambe om en gjennomgang av avgiftene på drivstoff der det ble foreslått en slik gjennomgang.
Komiteens medlemmer fra Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre viser til at regjeringen Stoltenberg II nå har styrt landet siden 2005, da de kom til duk og dekket bord. Etter så mange år ved makten, begynner nå resultatene av regjeringens næringspolitikk å vise seg. NHOs Konkurranseevnebarometer 2008 viser at Norge har tapt terreng i forhold til sine viktigste handelspartnere siden 2005. Norge gjør det blant annet dårligere på de områdene som Stortinget, gjennom handlingsregelen, har bestemt seg for å satse på: infrastruktur, forskning og utdanning, samt vekstskapende skattelettelser. I målingen oppnår Norge ingen plasseringer blant de tre beste på noen politikkområder. NHOs direktør for næringspolitikk Petter H. Brubakk uttalte i forbindelse med presentasjonen av Konkurransebarometeret at: «Vi har ikke brukt de gode tidene, de fete årene, på å forberede oss på de dårlige.» Disse medlemmer viser videre til rapporten «Entreprenørskap i Norge 2008», som viser at 8,7 pst. av den voksne befolkningen er involvert i entreprenøraktivitet, mot 9,1 pst. i 2006 og 9,3 pst. i 2005. I rapporten «Entreprenørskap i Norge 2008» fremkommer at «Det er et inntrykk blant ekspertene at entreprenørskap ikke løftes godt nok opp på den politiske agendaen i Norge, og at det er behov for en sterkere politisk prioritering av entreprenørskap som virkemiddel for å nå målene om økonomisk vekst fremover.» European Innovation Scoreboard 2009 ble offentliggjort av Europa-kommisjonen 17. mars 2010, og deler landene inn i grupper basert på resultater. Norge rangeres i en «tapende» gruppe med blant annet Tsjekkia, Ungarn, Polen, Hellas og Slovakia, som såkalte Moderate innovators, med en innovasjonsprestasjon under EU27-gjennomsnittet. Statistisk sentralbyrås rapport 2009/46 som målte Innovasjon i norsk næringsliv 2004–2006, viser at Norge har den klart laveste innovasjonsaktiviteten i Norden.
Disse medlemmer mener det er viktig ikke å svartmale situasjonen for norsk næringsliv, og oljeformuen bidro blant annet til at vi kunne iverksette tiltak mot den finanskrisen. Samtidig vil disse medlemmer understreke at målet på om norsk næringspolitikk er vellykket eller ikke, må være hvilke resultater som oppnås sett i lys av forutsetningene. Dessverre viser undersøkelser på stadig flere områder at regjeringen Stoltenberg II til tross for sine fantastiske muligheter, svekker norsk næringsliv istedenfor å styrke det. Disse medlemmer ser ikke bort fra at de mest krevende årene ligger foran regjeringen Stoltenberg II. Finanskrisen er nok på mange måter over, men konsekvensene for realøkonomien består. Da sentralbanksjef Svein Gjedrem 18. mai 2010 deltok på en høring i Stortingets finanskomité gikk han langt i å spå industridød i Norge. Ifølge Gjedrem vil industrien og industristeder komme under press, og hele industrigrener kan gå tapt. Disse medlemmer mener sentralbanksjefens uttalelser på en god måte får frem sårbarheten til enkelte deler av norsk næringsliv, og hvor viktig det er med en fremtidsrettet næringspolitikk.
Disse medlemmer vil understreke at usikkerheten til om krisetidene er over er store, fordi mange land sliter med store gjeldsproblemer. Spørsmålet er om finanskrisen av 2008 vil bli avløst av en ny finanskrise, drevet av at mange land har levd på lånte penger. I Sør- Europa er turbulensen nå stor, noe krisen i Hellas dessverre er et godt eksempel på. Statsminister George Papandreou kunne søndag 2. mai formidle at Hellas var blitt enige med EU og Det internasjonale valutafondet (IMF) om sparetiltak som vil gi landet milliardhjelp. Hellas må låne 110 mrd. euro i året de neste tre årene, og motytelsen er tiltak som berører lønnsmottakere og pensjonister i den offentlige sektoren. Dette er upopulære tiltak som har medført store demonstrasjoner. Disse medlemmer registrerer at også den norske regjeringen ser implikasjonene dette kan ha for Norge, og viser til uttalelser fra statsråd Rigmor Aaserud og statsråd Sigbjørn Johnsen til E24 8. mai, om at Hellas-krisen vil bremse for lønnsveksten til en halv million offentlig ansatte i Norge.
Disse medlemmer vil understreke at Norge har særegne utfordringer knyttet til konkurransekraften. 17. mai i år bød på den sterkeste kronen mot euro siden 2007. Siden har situasjonen snudd, men kronekursen byr likevel på utfordringer for eksportnæringene, og det er enighet blant økonomene om at kronen sannsynligvis vil holde seg sterk sett noe lenger fremover. Kombinert med lavere etterspørsel og priser i markedene for viktige norske eksportprodukter har en styrking av kronen bidratt til en krevende situasjon for mange konkurranseutsatte næringer. I verfts- og verkstedsindustrien, som står for over 40 pst. av industrisysselsettingen, bidrar redusert ordretilgang til lavere aktivitet. Selv om lønnsvekstanslaget i 2010 er satt ned fra 3 1/2 pst. i nasjonalbudsjettet 2010 til 3 1/4 pst. nå, ligger kostnadsveksten i Norge klart høyere enn hos våre handelspartnere. Kostnadsnivået i Norge er høyt, og norske bedrifter er sårbare for en ytterligere styrking av kronen. I DN 27. mai 2010 fremkommer det at OECD mener Norge bør stramme inn, og at Norges Bank anbefales å heve renten for å stagge inflasjonen. OECD advarer mot at økt oljepengebruk kan føre til for høy etterspørselsvekst, og den mener budsjettpolitikken må strammes raskt inn for å gi pengepolitikken rom for å reagere dersom nye tall viser at oppgangen i eiendomsprisene er symptom på noe sterkere underliggende prispress.
Disse medlemmer mener norske arbeidstakere fortjener en regjering som tør å prioritere arbeidsplasser før de er på randen av å gå tapt, noe som har blitt en slags mønster med denne regjeringen. Først måneder etter at opposisjonen, og næringslivet, så behovet for en krisepakke mot finanskrisen, kom regjeringen med sine tiltak. Den såkalte verftspakken, som får stort rom i årets reviderte budsjett, viser med all tydelighet en regjering som er «på hælene» i forhold til næringens behov. Disse medlemmer mener regjeringen gjorde en grov feilvurdering da den reduserte krisetiltakene til verftsnæringen fra 2009 i budsjettet for 2010. Finanskrisen var over, men ikke krisen i realøkonomien. Dette var åpenbart i fjor sommer og høst da budsjettet ble lagt frem. Utvidelsen av GIEK-rammene burde kommet tidligere, og økningen i rammene for Innovasjon Norge er for små. Disse medlemmer viser til at Høyre og Venstre hadde større bevilgninger til dette allerede i fjor høst i sitt alternative budsjett. Disse medlemmer mener videre at det må inn større fleksibilitet i forhold til hvem som får glede av den såkalte verftspakken og at innovasjon og gründerskap ikke må bli taperne i konkurransen om stimuleringstiltakene.
Det fremmes forslag om å øke bevilgningen på posten med 1 mill. kroner i 2010 for å dekke Fiskeri- og kystdepartementets bidrag til et prosjekt som skal gi en samlet, historisk framstilling av norsk fiskerihistorie. Økningen motsvares av en tilsvarende reduksjon av bevilgningen under kap. 1023 post 71.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti viser til de store utfordringene som havbruksnæringen har når det gjelder lakselus. Dette medlem foreslår å øke bevilgningen til forskning med 10 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag for å bidra til å sikre en bærekraftig havbruksnæring.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
1023 | Fiskeri-, havbruks- og transportrettet FoU | ||
21 | Spesielle driftsutgifter, forhøyes med | 10 000 000 | |
fra kr 8 000 000 til kr 18 000 000» |
Det fremmes forslag om å redusere bevilgningen på posten med 1 mill. kroner i 2010, mot tilsvarende økning av bevilgningen på kap. 1000 post 71 Tilskudd til kystkultur.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlem fra Venstre er kjent med at Mattilsynet har besluttet å overføre ansvaret for overvåking av lakselus på villfisk fra NINA til Havforskningsinstituttet. Etter det dette medlem er kjent med fungerer dagens program svært godt. Programmet har høy troverdighet, blant annet på grunn av organiseringen og det gode samarbeidet mellom deltakende forskningsinstitusjoner. En omorganisering kan derfor svekke programmets troverdighet, hevdes det. Dette medlem merker seg at overføring av dette ansvaret – fra NINA til Havforskningsinstituttet – reiser flere prinsipielle spørsmål, og vil uttrykke sin skepsis til dette.
Fiskeridirektoratet avdekket høsten 2007 en rekke overskridelser av biomasseregelverket, og det ble ilagt ni overtredelsesgebyrer på til sammen om lag 30 mill. kroner. Av dette ble ett gebyr på 1,025 mill. kroner innbetalt i 2009. Øvrige gebyrer er ikke innbetalt.
Sivilombudsmannen avga en uttalelse i november 2009 der det ble uttrykt tvil om Fiskeridirektoratets ileggelse av gebyr var i tråd med Grunnloven § 96. Fiskeri- og kystdepartementet kom etter en ny vurdering til at bestemmelsen settes til side, og at de vedtak som allerede er fattet må oppheves. Selskapet som allerede har betalt inn gebyret har derfor krav på å få dette tilbakebetalt inklusive renter.
På denne bakgrunn fremmes det forslag om å øke bevilgningen under kap. 1030 post 1 med 1,05 mill. kroner i 2010.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
I løpet av vinteren 2010 har det vært en lang og sammenhengende kuldeperiode på Østlandet. Dette har medført ekstraordinære problemer med framkommeligheten i Oslofjorden grunnet is. Kystverket er påført utgifter til innleie av fartøy til isbryting i området for å holde hovedled og biled åpen for ferdsel. Videre har is i drift påført navigasjonsinnretningene skader. Utgiftene er blitt dekket innenfor avsetningen til navigasjonsinnretninger under Kystverkets driftsbevilgning.
For å unngå at de ekstraordinære kostnadene til isbryting går på bekostning av arbeidet med vedlikehold av navigasjonsinstallasjoner, fremmes det forslag om å øke bevilgningen på kap. 1062 post 1 med 10 mill. kroner i 2010.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Fremskrittspartiet, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet, Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre viser til at transport- og kommunikasjonskomiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet, Høyre og Kristelig Folkeparti fremmet felles forslag om prosjektering av Stad skipstunnel i Innst. S. nr. 300 (2008–2009) i 2010 og Innst. 13 S (2009–2010). Tunnelen har blitt utredet og prosjektet kvalitetssikret i 21 år, men skal nå utredes og kvalitetssikres nok en gang. Det ser ifølge nrk.no 12. mai 2010 ikke ut som at regjeringen vil legge frem en sak for Stortinget om Stad skipstunnel verken i 2010 eller 2011 heller.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«Stortinget ber regjeringen sørge for at sak om bygging av Stad skipstunnel legges frem for Stortinget i løpet av høsten 2010.»
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet viser til at oljevernberedskapen har vært nedprioritert i Norge i en årrekke, samt sitt forslag for å bøte på dette i Dokument 8:13 S (2009–2010) om handlingsplan for forsterket oljevernberedskap. Disse medlemmer påpeker at WWF gjør et viktig arbeid knyttet til opplæring av frivillige mannskaper innen oljevernberedskap i strandsonene gjennom prosjektet «Ren Kyst», og at frivillig oljevernberedskap rykket inn på kort varsel etter «Full City»-havariet utenfor Langesund. Disse medlemmer viser til at prosjektet «Ren Kyst» gir mye oljevernberedskap for pengene, og disse medlemmer mener derfor at frivillige krefter har en naturlig plass innenfor oljevernberedskapen i fremtiden også. Disse medlemmer vil på denne bakgrunn øremerke en bevilgning på 400 000 kroner til dette formål utover regjeringens forslag.
Disse medlemmer foreslår å øke bevilgningen med 0,4 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en økning på 10,4 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
1062 | Kystverket | ||
1 | Driftsutgifter, kan nyttes under post 45, forhøyes med | 10 400 000 | |
fra kr 1 356 300 000 til kr 1 366 700 000» |
MV Full City forliste 31. juli ifjor, og oljelekkasjen fra skipet førte til oljepåslag langs 75 kilometer med strandområder. Da det omfattende opprensingsarbeidet ble avbrutt i slutten av november var det samlet opp om lag 2 600 tonn med oljebefengt avfall. Arbeidet videreføres våren 2010.
Fiskeri- og kystdepartementet fremmet i 2009 forslag om en tilleggsbevilgning på 200 mill. kroner over kap. 1062 post 1 for å dekke anslåtte utgifter i 2009 til oljevernaksjonen, jf. Prop. 52 S (2009–2010) Endringer i statsbudsjettet for 2009 under Fiskeri- og kystdepartementet. Det ble da anslått en samlet aksjonskostnad på til sammen 234 mill. kroner, hvorav om lag 200 mill. kroner i 2009 og 34 mill. kroner i 2010. Kystverket har nå gjennomført nye befaringer i området, og har ikke funnet grunnlag for å endre anslaget på 234 mill. kroner. Det er imidlertid fortsatt usikkerhet knyttet til anslaget.
Bevilgningen på 200 mill. kroner som ble vedtatt i 2009 er disponert. For å sikre rask oppstart av det gjenstående opprensingsarbeidet, ble det i kongelig resolusjon av 16. april 2010 gitt fullmakt til å overskride kap. 1062 post 21 med inntil 34 mill. kroner.
På denne bakgrunn fremmes det forslag om å øke bevilgningen over kap. 1062 post 1 med 34 mill. kroner i 2010 til videreføring av opprensingsarbeidet etter Full City.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet, Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre påpeker at oljekatastrofen etter «Full City»-grunnstøtingen ikke kom som noen overraskelse, og at transport- og kommunikasjonskomiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet, Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre uttalte følgende i sine merknader i Budsjett-innst. S. nr. 13 (2008–2009) til statsbudsjettet for 2009, dvs. over et halvt år før katastrofen 31. juli 2009:
«Disse medlemmer er bekymret over Regjeringens satsing på oljevernberedskap. Disse medlemmer legger vekt på føre-var-prinsippet i miljøpolitikken. Hovedinnsatsen må derfor legges inn på å forebygge forurensning. Disse medlemmer vil også peke må at en må ha et apparat med kort responstid og moderne utstyr for å bekjempe akutt forurensning, dersom uhellet først er ute.»
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet viser til at tidligere fiskeri- og kystminister Helga Pedersen valgte å hemmeligholde en rapport om dårlig oljevernberedskap i 2005, til tross for at Fremskrittspartiet flere ganger ba om å få den utlevert. Etter at rapporten ble kjent, ble det fremmet forslag om å få utarbeidet en handlingsplan for forsterket oljevernberedskap i Dokument nr. 8:39 (2007–2008). Forslaget fikk kun Fremskrittspartiets egne stemmer. Disse medlemmer vil for øvrig vise til disse medlemmers representantforslag Dokument 8:13 S (2009–2010) om handlingsplan for forsterket oljevernberedskap, samt disse medlemmers merknader og forslag om Full City-katastrofen i forbindelse med statsbudsjettet for 2010 i Innst. 13 S (2009–2010).
Det er avsatt 45 mill. kroner i 2010 til anskaffelse av et nytt fartøy under Kystverket. Fartøyet er anslått til å koste inntil 110 mill. kroner, avhengig av resultatet av anbudsrunden. Ettersom deler av utgiftene ved anskaffelsen vil påløpe først i 2011, vil det være nødvendig med en bestillingsfullmakt på inntil 65 mill. kroner i 2010 for å kunne inngå kontrakt.
På denne bakgrunn fremmes det forslag om å øke bestillingsfullmakten på kap. 1062 post 45 fra 3 til 68 mill. kroner i 2010, jf. forslag til romertallsvedtak.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag, jf. forslag til vedtak IV.1 under kapittel 23 Komiteens tilråding.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet viser til at oljekatastrofen i Mexico-golfen som etterfulgte brannen i boreriggen Deepwater Horizon 20. april 2010 kan vise seg å bli den verste oljekatastrofen noensinne. Disse medlemmer påpeker at det også er svakheter ved oljevernberedskapen i Norge, særlig knyttet til skipsfarten langs kysten. Disse medlemmer viser til at det også tidligere har vært en debatt om hvorvidt utstyret til oljevernberedskapen er god nok, inkludert slepebåtberedskapen, og at disse medlemmer i 2009 derfor fremmet både representantforslag Dokument 8:13 S (2009–2010) om handlingsplan for forsterket oljevernberedskap samt tilhørende bevilgningsforslag i Innst. 13 S (2009–2010) på 50 mill. kroner uten regjeringens forslag for inneværende år. Disse medlemmer mener at den statlige beredskapen mot akutt forurensning bør dimensjoneres og lokaliseres ut ifra kunnskap om miljørisiko langs kysten, og at det må gjennomføres jevnlige oppdateringer av risikoanalyser. Disse medlemmer vil for øvrig vise til anmodningsforslag fra Innst. 13 S (2009–2010) om å legge frem plan med tilhørende finansiering for nødvendig oppgradering og fornyelse av Kystverkets depotutstyr til oljevernberedskap, samt Kystverkets egne fartøyer for å forsterke oljevernberedskapen langs kysten og å sørge for at alle offentlige aksjoner i offentlig regi knyttet til ulykker og utslipp, rutinemessig som en del av et fast evalueringsopplegg, også revideres av Riksrevisjonen.
Disse medlemmer foreslår å øke bevilgningen med 20 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en økning på 20 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
1062 | Kystverket | ||
45 | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 1, forhøyes med | 20 000 000 | |
fra kr 118 680 000 til kr 138 680 000» |
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet og Høyre viser til den imponerende «1. linje tjeneste» Redningsselskapet yter i svært mange havarier og motorstanstilfeller langs kysten, fordi skøytene befinner seg langs hele kysten. Disse medlemmer konstaterer at dette er hendelser man ikke hører så mye om, nettopp fordi Redningsselskapet er raskt på plass med sleper om bord i havaristen, og store katastrofer avverges/kontrolleres til større slepefartøy kommer til unnsetting.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet viser til sitt forslag om 18 mill. kroner mer til redningsselskapet i statsbudsjettet for 2010, jf. Innst. 13 S (2009–2010). Disse medlemmer betrakter revidert nasjonalbudsjett som en revisjon som skal justere for nye forhold som har oppstått siden budsjettet for 2010 ble vedtatt. Disse medlemmer ber regjeringen legge til rette for statlig kjøp av beredskapstjenester innenfor oljevern og slepeberedskap av aktører som Redningsselskapet og Hurtigruten.
Komiteens medlemmer fra Høyre mener derfor det er særlig uheldig at regjeringen ikke bevilger nok midler til Redningsselskapet, slik det kom til utrykk på høringen i komiteen. Disse medlemmer viser til Høyres alternative budsjett, der det er foreslått 20 mill. kroner til slepebåtberedskap for Redningsselskapet, og disse medlemmer vil ytterligere styrke satsningen i revidert nasjonalbudsjett.
Disse medlemmer foreslår å øke bevilgningen med 25 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
1062 | Kystverket | ||
70 | Tilskudd Redningsselskapet, forhøyes med | 25 000 000 | |
fra kr 42 000 000 til kr 67 000 000» |
I 2009 ble det opprettet en garantiordning for førstehåndsomsetningen av fisk for fiskesalgslagene, garantier for driftskreditt for fiskerinæringen og en egen likviditetslåneordning for fiskerinæringen. Disse ordningene hadde garanti- og lånerammer på til sammen 640 mill. kroner. For å ta høyde for tap ble 213 mill. kroner, tilsvarende 1/3 av låne- og garantirammene, bevilget som tilskudd til tapsfond i 2009. Det ble innvilget til sammen 322,5 mill. kroner i garantier og likviditetslån i 2009.
De innvilgede garantiene og lånene på til sammen 322,5 mill. kroner tilsier en avsetning til tapsfond på 107,5 mill. kroner. Ved en inkurie ble det imidlertid ikke trukket noen midler av bevilgningen til tapsavsetninger i 2009. Siden bevilgningen ikke var overførbar, ble dermed hele bevilgningen på 213 mill. kroner på kap. 2415 post 50 tilbakeført statskassen. For å sikre nødvendig tapsavsetning for de pådratte forpliktelsene, foreslås det at 107,5 mill. kroner bevilges på nytt.
På denne bakgrunn fremmes det forslag om en bevilgning på 107,5 mill. kroner i 2010 på kap. 2415, post 50 Tapsavsetning garantier.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Nofima AS mottok i september 2007 et mellomfinansieringslån fra staten på 42,842 mill. kroner som del av etableringen av Nofima AS. I forbindelse med revidert nasjonalbudsjett 2009 ble det fremmet forslag om at lånet i sin helhet skulle tilbakebetales innen 1. juli 2010, og Stortinget sluttet seg til dette.
Nofima har i dag en likviditetssituasjon som gjør det utfordrende å innfri lånet innen den vedtatte fristen 1. juli 2010. Det foreslås derfor å forlenge tilbakebetalingstiden på lånet til Nofima med inntil 10 år, men slik at minimum 1/10 av lånestolen og påløpte renter tilbakebetales årlig. Forslaget innebærer at inntektsbevilgningen for lånet reduseres med 38,558 mill. kroner i 2010, fra 42,842 til 4,284 mill. kroner. Det foreslås at påløpte renter innbetales etterskuddsvis årlig. Påløpte renter fra 1. juli 2010 vil derfor innbetales først i 2011.
På denne bakgrunn fremmes det forslag om at kap. 4023 post 90 reduseres med 38,558 mill. kroner i 2010.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Inntektene fra brukerfinansierte tjenester under Kystverket ble i 2009 nedjustert med 4,75 mill. kroner som følge av at inntektskravet lå høyere enn det utgiftsbevilgningene skulle tilsi, jf. Prop. 52 S (2009–2010) Endringer i statsbudsjettet for 2009 under Fiskeri- og kystdepartementet. For å sikre at brukerne ikke pålegges å betale mer enn forutsatt, må avviket justeres også i 2010.
Det fremmes derfor forslag om at bevilgningen på kap. 5575 post 74 reduseres med 4,75 mill. kroner i 2010.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
I Prop. 1 S (2009–2010) for Fiskeri- og kystdepartementet ble det lagt til grunn inntekter på om lag 360 mill. kroner fra vederlag for økt produksjonskapasitet i oppdrettsnæringen i 2010.
Forslag til gjennomføringsforskrift ble sendt på høring 13. oktober 2010. Etter at forslaget ble sendt på høring, meldte Mattilsynet om en betydelig forverret lakselussituasjon langs kysten. På denne bakgrunn ble det 8. desember 2009 besluttet å utsette avgjørelsen om kapasitetsøkning i 2010 til det er mulig å få vurdert utviklingen i lusesituasjonen nærmere, blant annet for å være sikre på at innsatsen for å bekjempe lakselus gir de nødvendige resultater.
Selv om det er usikkerhet knyttet til inntektsbevilgningen, er det på nåværende tidspunkt heller ikke mulig å gi et annet anslag. Når regjeringen har tilstrekkelige opplysninger om utviklingen i lusesituasjonen, vil det bli tatt nærmere stilling til spørsmålet om kapasitetsvekst i 2010.
Regjeringen vil komme tilbake til spørsmålet om kapasitetsøkning for lakseoppdrettsnæringen i 2010 på egnet måte i høstsesjonen, herunder eventuelle budsjettmessige konsekvenser.
Komiteen tar redegjørelsen til etterretning.
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti viser til at regjeringen varsler i forslaget til revidert nasjonalbudsjett at de vil komme tilbake til spørsmålet om økt produksjonskapasitet i oppdrettsnæringen på egnet måte i høstsesjonen. Dette medlem mener regjeringen må avstå fra å øke antall oppdrettsfisk neste år, fordi økt mengde oppdrettsfisk innebærer fare for økt mengde lakselus. Dette medlem er svært kritisk til at regjeringen fortsatt er åpen for kapasitetsøkning for lakseoppdrettsnæringen, på tross av den alvorlige situasjonen næringen er i.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«Stortinget ber regjeringen ikke åpne for økt produksjonskapasitet i oppdrettsnæringen i 2010.»
Strukturfondet for kapasitetstilpasning i fiskeflåten er avviklet, og det er overført ubenyttede midler på 6,7 mill. kroner fra 2009 til 2010 på kap 1050 post 76. Det legges opp til at de ubenyttede midlene på 6,7 mill. kroner kan benyttes til føringstilskudd og tilskudd til mottaksstasjoner i 2010.
Komiteen tar redegjørelsen til etterretning.
Fiskeri- og kystdepartementet arbeider med sikte på at Norge skal ratifisere HNS-protokollen (Protocol on Preparedness, Response and Cooperation to Pollution Incidents by Hazardous and Noxious Substances) under OPRC-konvensjonen (Internasjonal konvensjon om beredskap, aksjon og samarbeid ved oljeforurensing). HNS-protokollen omhandler kjemikalieberedskap. Den ble undertegnet i 2000 og trådte i kraft 14. juni 2007. Protokollen er ikke ratifisert av Norge. Kystverket anslår at en eventuell ratifikasjon krever en engangsinvestering i utstyr og opplæring på rundt 5 mill. kroner, og deretter rundt 1 mill. kroner i årlige driftsutgifter for å kunne etterleve protokollens beredskapskrav.
En eventuell ratifikasjon i 2010 vil medføre behov for en omprioritering på inntil 5 mill. kroner innenfor Kystverkets bevilgning til akutt beredskap og utstyrsinvesteringer.
Komiteen tar redegjørelsen til etterretning.
I Prop. 1 S (2009–2010) for Fiskeri- og kystdepartementet gjøres det rede for at operasjonen med å fjerne vraket av krysseren Murmansk er ventet å være ferdig i 2011. På grunn av grunnforholdene må det benyttes en annen metode for å tørrlegge sjøbunnen rundt vraket enn opprinnelig planlagt. Dette medfører at prosjektet ikke vil være ferdig før i 2012. Forsinkelsen vil verken påvirke kontraktsbeløpet for prosjektet, eller ha miljømessige konsekvenser.
Komiteen tar redegjørelsen til etterretning.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet viser til at det i Prop. 1 S (2009–2010) for Fiskeri- og kystdepartementet ble lagt til grunn inntekter på om lag 360 mill. kroner fra vederlagt for økt produksjonskapasitet i oppdrettsnæringen i 2010.
Disse medlemmer vil bemerke at det i forbindelse med statsbudsjettet for 2010 ble lagt opp til en økning i kapasiteten for eksisterende tillatelser på 5 pst.
Grunnet lakselussituasjonen ble det 8. desember 2009 besluttet å utsette avgjørelsen om kapasitetsøkning i 2010.
Disse medlemmer registrerer at regjeringen vil komme tilbake til spørsmålet om kapasitetsøkning for lakseoppdrettsnæringen for 2010 først på høsten i 2010.
Disse medlemmer finner det urimelig at en næring skal måtte vente over et halvt år på avklaring om utvidelse av allerede eksisterende oppdrettskonsesjoner.
Disse medlemmer vil på denne bakgrunn fremme følgende forslag:
«Stortinget ber regjeringen iverksette utlysning/tildeling av oppdrettskonsesjoner som forutsatt i statsbudsjettet for 2010.»
Komiteens medlemmer fra Høyre viser til at norsk fiskerinæring de seneste år har vært i endring. Flåteleddet har gjennom ulike struktureringsordninger kunnet øke kvotegrunnlaget pr. båt. Dette har gitt økt lønnsomhet og muliggjort nødvendige nyinvesteringer. Dette er en politikk som det har vært bred politisk støtte til de siste 25 år. Norsk fiskerinæring er siden valget i 2005 påført en rekke tiltak og reguleringer, som har svekket lønnsomheten, samtidig som konstruktive forslag fra opposisjonen konsekvent stemmes ned. Disse medlemmer vil særlig vise til forslag fra Høyre om fleksibilitet for havfiskeflåten og om samfiske for kystflåten, jf. Innst. S. nr. 39 (2008–2009) og Innst. 223 S (2009–2010). Disse medlemmer vil legge til rette for lønnsomhet i alle ledd i sjømatnæringene, og mener at norske myndigheter i større grad må bidra til å sikre stabil og forutsigbar markedstilgang.
Utgifter til mindre tiltak ved flere av Landbruks- og matdepartementets eiendommer har tidligere år blitt belastet kap. 1100 post 45. Dette utgjorde i 2009 om lag 240 000 kroner. For å sikre korrekt regnskapsføring foreslås 240 000 kroner bevilget på kap. 1100 post 1 i 2010, mot tilsvarende reduksjon av kap. 1100 post 45.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Staten ved Landbruks- og matdepartementet har solgt eiendommen Kise i Ringsaker kommune for 5,5 mill. kroner, jf. omtale under kap. 4100 post 40. Landbruks- og matdepartementet har i 2010 fullmakt til å overskride bevilgningen under kap. 1100 post 45 med et beløp som tilsvarer merinntektene fra salg av eiendom. Det foreslås derfor at kap. 1100 post 45 økes tilsvarende salgsinntektene. Inntektene fra eiendomssalg vil gå til å dekke utgifter ved salg av eiendommen Kise, samt større investeringsbehov og vedlikehold av Landbruks- og matdepartementets og underliggende etaters eiendommer.
Videre foreslås bevilgningen på kap. 1100 post 45 redusert med 240 000 kroner, mot tilsvarende økning av kap. 1100 post 1.
På denne bakgrunn foreslås bevilgningen på kap. 1100 post 45 økt med totalt 5,26 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Posten omfatter tilfeldige inntekter som det ikke er naturlig å bevilge på andre poster. For å sikre realistisk budsjettering foreslås bevilgningen på kap. 4100 post 1 redusert med 417 000 kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Staten ved Landbruks- og matdepartementet har solgt eiendommen Kise i Ringsaker kommune. Kap. 4100 post 40 foreslås derfor opprettet med en bevilgning på 5,5 mill. kroner. Bevilgningen på kap. 1100 post 45 foreslås økt tilsvarende, jf. omtale ovenfor.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Det foreslås å øke husleieinntektene fra eiendommen Apelsvoll i Østre Toten kommune med 546 000 kroner, jf. omtale under kap. 4112 post 30. Ved opprettelsen av Bioforsk ble det lagt til grunn at husleieinntektene skulle tilbakeføres til Bioforsk over kap. 1112 post 51, fratrukket den leien som ble betalt til eiendommens tidligere eier. Bevilgningen på kap. 1112 post 51 foreslås derfor økt med 452 000 kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti viser til at manglende beredskapslagring av korn gjør oss sårbare. Dette medlem viser videre til at også naturlig variasjon i kornhøsten truer matvaresikkerheten. Dette medlem vil peke på at etter den dårlige kornhøsten i 2009 anslo Felleskjøpet at vi hadde behov for å importere drøyt 234 000 tonn matkorn og 315 000 tonn korn til kraftfôr.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«Stortinget ber regjeringen komme med en sak til Stortinget om å gjeninnføre beredskapslagring av korn.»
I saldert budsjett 2010 er det bevilget 2,3 mill. kroner til utviklingsprogrammet for fjellregionen (Alvdal, Folldal, Tolga, Os i Hedmark, Tynset, Rendalen og Røros), med hovedvekt på å utvikle småfenæringen i regionen. Bevilgningen disponeres av Fylkesmannen i Hedmark. Utviklingsprogrammet er tilskudd til næringsutvikling, og det foreslås derfor å flytte bevilgningen til kap. 1144 post 77. Bevilgningen på kap. 1112 post 52 foreslås derfor redusert med 2,3 mill. kroner, mot tilsvarende økning av bevilgningen på kap. 1144 post 77.
Staten ved Landbruks- og matdepartementet fikk i forbindelse med behandlingen av Prop. 51 S (2009–2010) fullmakt til å kjøpe eiendommen Apelsvoll i Østre Toten kommune for utleie til Bioforsk. I tråd med gjeldende leieavtale mellom staten og Bioforsk skal husleien tilsvare 6 pst. av takst, noe som for Apelsvoll tilsvarer 546 000 kroner. Bevilgningen på kap. 4112 post 30 foreslås derfor økt med 546 000 kroner. Det vises til omtale under kap. 1112 post 51.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
I 1987 ble det fattet vedtak om ekspropriasjon til staten av rett til reindrift i Trollheimen. I denne forbindelse ble grunneiere i området tilkjent erstatning etter vedtak i Frostating lagmannsrett i 1999. Statens landbruksforvaltning har gitt erstatningsmottakerne tilbud om engangserstatning for å forenkle administrasjonen av erstatningene. 12 av grunneierne har akseptert tilbudet. I tråd med dette foreslås bevilgningen på kap. 1143 post 72 økt med 1 mill. kroner. Engangsutbetalingen vil gi reduserte utgifter til erstatninger i senere budsjettår.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen på 2,3 mill. kroner til utviklingsprogrammet for fjellregionen er tilskudd til næringsutvikling, og foreslås flyttet til kap. 1144 post 77, jf. omtale under kap. 1112 post 52. Bevilgningen foreslås på den bakgrunn økt med 2,3 mill. kroner mot en tilsvarende reduksjon av bevilgningen under kap. 1112 post 52.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Reindriftsforvaltningen har inngått en avtale med Statsarkivet om å avlevere en stor mengde arkivmateriale. For å få gjennomført avlevering av en del arkivmateriale i 2010, foreslås det at bevilgningen under kap. 1147 post 1 økes med 0,7 mill. kroner, mot en tilsvarende reduksjon av bevilgningen under kap. 1147 post 45.
Ved behandlingen av Prop. 51 S (2009–2010) ble 1,4 mill. kroner på kap. 1147 post 71, som går til dekning av lønnsutgifter til prosjektarbeidere ved ulike prosjekter i Indre Finnmark, overført til kap. 1147 post 1 for budsjettåret 2009. Tilsvarende beløp foreslås overført for inneværende år for å sikre korrekt regnskapsføring.
Bevilgningen på kap. 1147 post 1 foreslås derfor økt med totalt 2,1 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen på kap. 1147 post 45 foreslås redusert med 0,7 mill. kroner, jf. omtale under kap. 1147 post 1.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen på kap. 1147 post 71 foreslås redusert med 1,4 mill. kroner, jf. omtale under kap. 1147 post 1.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Høyre ønsker en fremtidsrettet landbruksnæring over hele landet. En robust næring er avhengig av omstilling og nytenkning.
Disse medlemmer vil peke på at dagens støttesystem til tross for mange gode intensjoner gir lav lønnsomhet for bøndene, rask nedgang i bruk og årsverk, samtidig som det er kostbart innrettet. Disse medlemmer registrer at dette er en analyse som flere deler, og viser til Nationen 3. mai 2010 der bonde, eksbyråkrat og regnskapsfører Arne Stene uttaler at pengene bør gå rett til bøndene. Han fortalte at på landbrukskontoret kunne de bruke en hel arbeidsuke på å dele ut 20 000 kroner i tilskudd. Han mener avbyråkratisering vil sette staten i stand til å fjerne årsverk, som igjen vil finansiere fremtidige jordbruksoppgjør. Samme sted uttaler Bondelagets leder Nils T. Bjørke at avgangen fra landbruksbyråkratiet bør være større enn avgangen fra landbruket. I Nationen 18. mai 2010 skriver Leder i Næringsforum i Fjellregionen Nils P. Hagen at Høyre og Fremskrittspartiet har rett i at bonden må slippes fri som næringsdrivende. Reguleringene gjør at landbruket oppfattes som overregulert og utilgjengelig. Vi trenger ikke flere kommunale handlingsplaner for landbruket, vi trenger muligheter for enkeltbonden.
Disse medlemmer viser til at det i Nationen 27. mai 2010 fremkommer at 16 000 bønder vil være borte om 20 år. Dette er hvert tredje gårdsbruk, og baserer seg på beregninger gjort av Norsk institutt for landbruksøkonomisk forskning (NILF) på oppdrag fra Nationen. Disse medlemmer viser til at landbruks- og matminister Lars Peder Brekk uttaler at «Å tro at nedgangen kan stoppe, er som å tro på julenissen». Disse medlemmer registrerer den betydelige realitetsorienteringen som har skjedd i Stoltenberg-regjeringen, siden Brekks forgjenger Terje Riis-Johansen uttalte at hvert nedlagt bruk er et personlig nederlag. Disse medlemmer viser til at Brekk beskriver landbruket om 20 år slik: «Eg er overbevist om at vi framleis har eit variert jordbruk. Vi har fleire større bruk, men framleis ein del mindre. Og så er det større innslag av nye næringar som reiseliv, grøn omsorg og slikt». Slik disse medlemmer ser det bringer dette regjeringen og Senterpartiet betydelig nærmere Høyre sitt syn på landbruket, og disse medlemmer velger å tro at dette betyr landbruksministeren gjennom den bebudede landbruksmeldingen vil bidra til å gjøre norsk landbruksdebatt i årene fremover mer nyansert, realistisk og fruktbar enn den har vært.
Disse medlemmer mener det er realistisk og nødvendig gradvis å redusere overføringsnivået til jordbruket. Disse medlemmer foreslår derfor reduksjoner i overføringene til jordbruksbyråkratiet. Et system som krever 1 byråkrat pr. 15 bonde, må reformeres. Disse medlemmer viser til at en stor del av jordbruksavtalen er rene bygdepolitiske tiltak som ikke er spesifikt øremerket jordbruket. Disse medlemmer foreslår derfor å redusere overføringene i forbindelse med gjennomføringen av jordbruksavtalen med 600 mill. kroner fordelt på en reduksjon til fondsavsetninger med 50 mill. kroner (kap.1150 post 50), en reduksjon til pristilskudd på 175 mill. kroner (kap. 1150 post 73), samt en reduksjon i direkte tilskudd på 375 mill. kroner (kap. 1150 post 74)
Disse medlemmer foreslår å redusere bevilgningen med 50 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
1150 | Til gjennomføring av jordbruksavtalen m.m. | ||
50 | Fondsavsetninger, nedsettes med | 50 000 000 | |
fra kr 1 012 753 000 til kr 962 753 000» |
Komiteens medlem fra Venstre er kritisk til at regjeringen har valgt å innlemme skog, for å pynte på regnskapet over de totale CO2-utslippene i Norge. Dette er noe som eksperter advarer sterkt mot. Det er også svært omstridt i andre land å bruke den naturlige CO2-veksten i skog for å «pynte» på eget utslippsregnskap. Dette medlem har registrert en kraftig omlegging av virkemidlene og tilskuddsordningene til skogsbilveier og granplanting under denne regjering. Det var ordninger som regjeringen Bondevik II ut fra et miljømessig perspektiv avviklet eller reduserte dramatisk. Dette medlem mener fortsatt det er det eneste rette dersom vi skal sette miljøhensyn foran andre hensyn og foreslår å redusere tilskuddene til denne type aktivitet med 35 mill. kroner.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
1150 | Til gjennomføring av jordbruksavtalen m.m. | ||
50 | Fondsavsetninger, nedsettes med | 35 000 000 | |
fra kr 1 012 753 000 til kr 977 753 000» |
Komiteens medlem fra Venstre vil sikre Norge et fortsatt handlingsrom for en nasjonal landbrukspolitikk innenfor rammen av WTO og andre internasjonale avtaleverk. Alle land må sikres retten til en viss nasjonal jordbruksproduksjon bl.a. gjennom tollvern. Det er likevel åpenbart at WTO-avtalen vil kreve en omstilling av den norske landbrukspolitikken, ikke minst gjelder dette en felles forståelse av at avvikling av eksportsubsidier er nødvendig for å slippe den fattige delen av verden til. Dette medlem foreslår derfor at bevilgningene til eksportstøtte for bearbeidede landbruksvarer avvikles, og at det samme skjer med de norske eksportsubsidiene til osteproduksjon gjennom omsetningsavgiften, nærmere omtalt under kap. 2309 i denne innstilling.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
1150 | Til gjennomføring av jordbruksavtalen m.m. | ||
70 | Markedsregulering, kan overføres, nedsettes med | 25 000 000 | |
fra kr 269 600 000 til kr 244 600 000» |
Komiteens medlemmer fra Høyre viser til merknad under post 50.
Disse medlemmer foreslår å redusere bevilgningen med 175 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
1150 | Til gjennomføring av jordbruksavtalen m.m. | ||
73 | Pristilskudd, overslagsbevilgning, nedsettes med | 175 000 000 | |
fra kr 2 195 600 000 til kr 2 020 600 000» |
Komiteens medlemmer fra Høyre viser til merknad under post 50.
Disse medlemmer foreslår å redusere bevilgningen med 375 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
1150 | Til gjennomføring av jordbruksavtalen m.m. | ||
74 | Direkte tilskudd, kan overføres, nedsettes med | 375 000 000 | |
fra kr 7 537 619 000 til kr 7 162 619 000» |
Inntektsmulighetene på kap. 4115 post 1 er vurdert på nytt med utgangspunkt i tidspunktet for ikrafttredelse av den såkalte hygiene- og kontrollpakken, samt visse andre forhold. For å sikre realistisk budsjettering foreslås bevilgningen redusert med 20,5 mill. kroner. Reduksjonen gjelder gebyr for kjøttkontroll, gebyr for veterinær grensekontroll og gebyr for oppfølgende tilsyn.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Totalisatoravgift avregnes og innbetales ukentlig. For å oppnå en administrativ forenkling ønsker Norsk Rikstoto å samordne innbetaling av totalisatoravgift med terminene for innbetaling av merverdiavgift. Dette vil medføre en periodiseringseffekt på om lag 15 mill. kroner for budsjettåret 2010 ved at påløpt avgift for november og desember først vil bli innbetalt i 2011. Bevilgningen på kap. 5576 post 71 foreslås derfor redusert med 15 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Utbyttepolitikken for Statskog SF er omtalt i St.prp. nr. 1 (2001–2002). Vedtak om utbytte blir gjort på ordinært foretaksmøte i løpet av første halvår etter resultatåret. Ordinært utbytte blir satt til 75 pst. av årsresultatet inntil utbyttet tilsvarer statens innlånsrente multiplisert med den gjennomsnittlige bokførte egenkapitalen til konsernet.
I Prop. 1 S (2009–2010) er utbyttet fra Statskog anslått til 5 mill. kroner. Statskog hadde i 2009 et resultat på 27,9 mill. kroner. Den gjennomsnittlige bokførte egenkapitalen var på 295,9 mill. kroner, og statens innlånsrente er 3,42 pst. Utbyttepolitikken gir dermed grunnlag for et utbytte på 10,1 mill. kroner, dvs. en økning på 5,1 mill. kroner sammenlignet med saldert budsjett 2010.
På denne bakgrunn foreslås bevilgningen på kap. 5652 post 85 økt med 5,1 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Landbruks- og matdepartementet har i 2010 fullmakt til å selge eiendom for inntil 8 mill. kroner, jf. Prop. 1 S (2009–2010). I inneværende år mottar staten ved Landbruks- og matdepartementet oppgjør for salg av eiendommen Kise i Ringsaker kommune på 5,5 mill. kroner. I tillegg er eiendommen Møystad i Hamar kommune nylig solgt. Forventede inntekter overstiger Landbruks- og matdepartementets gjeldende salgsfullmakt på 8 mill. kroner. Det foreslås derfor å øke salgsfullmakten til 13 mill. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak.
Landbruks- og matdepartementet er utover dette i ferd med å selge statens eiendom på Kjeller i Skedsmo kommune. Det er inngått en opsjonsavtale med Backe Mallin Utvikling AS som vil innebære salgsinntekter for staten når endelig reguleringsplan for området er vedtatt i løpet av 2010. I tillegg til usikkerhet omkring endelig pris, er det varslet to refusjonskrav fra Skedsmo kommune, som gjelder en rundkjøring og adkomstvei til det arealet som er under regulering. For å gjennomføre opsjonsavtalen, samt dekke refusjonskrav fra kommunen, foreslås det en særskilt salgsfullmakt for Kjeller. Det fremmes også forslag om fullmakt fra Stortinget til å benytte salgsinntekter til å dekke refusjonskrav som eventuelt skulle komme i løpet av året. Det vises til forslag til romertallsvedtak.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag, jf. forslag til vedtak XVII under kapittel 23 Komiteens tilråding.
Forurensingen etter atomulykken i Tsjernobyl skaper fortsatt problemer for beitebruket i enkelte steder i Midt-Norge. For å motvirke dette benyttes stoffet Giesesalt som reduserer opptaket av radioaktivt cesium i dyr på beite. Mangel på Giesesalt i fôr kan føre til at slaktet ikke kan nyttes som mat. Stoffet kjøpes inn av norske myndigheter ved Statens landbruksforvaltning.
Giesesalt har vært godkjent av EU, men en ny forordning fastslår at stoffer godkjent etter gammelt direktiv må søkes revurdert etter nytt regelverk innen november 2010. Det er vesentlige kostnader knyttet til godkjenningsprosessen. Siden stoffet er uten patentbeskyttelse ønsker søker en avtale som sikrer produsenten inndekning for kostnader til søknad om godkjenning. Eventuell godkjenning vil ha en varighet på ti år.
På denne bakgrunn foreslås det at Statens landbruksforvaltning gis fullmakt til å inngå avtale om kjøp av Giesesalt for en periode på inntil 6 år, jf. forslag til romertallsvedtak. Innkjøpet finansieres over kap. 1143 post 73. Utgiftene til innkjøp av Giesesalt er anslått til om lag 4 mill. kroner annet hvert år.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag, jf. forslag til vedtak XII under kapittel 23 Komiteens tilråding.
Komiteens medlem fra Venstre vil peke på behovet for at det utvikles og legges til rette for en mer miljøvennlig vegtrafikk. Det er særlig viktig å ta i bruk ny og miljøvennlig teknologi og miljøvennlige drivstoff. Regjeringen Bondevik II trappet regelmessig opp bevilgningene til forskning, utvikling og demonstrasjon innen hydrogen og biodrivstoff. Dette medlem foreslår å øke bevilgningene til formålet med 20 mill. kroner utover regjeringens forslag.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
1301 | Forskning og utvikling mv. | ||
50 | Samferdselsforskning, kan overføres, forhøyes med | 20 000 000 | |
fra kr 192 600 000 til kr 212 600 000» |
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet viser til representantforslag Dokument 8:119 S (2009–2010) om fjerning av flyplassavgifter i forbindelse med vulkanutbruddet på Island. Disse medlemmer viser til at bakgrunnen for forslaget var at flyforbudet over store deler av Europa som ble forårsaket av vulkanen Eyjafjallajökull har fått dramatiske konsekvenser for flytrafikken, og har satt både reisende og flyselskapene i en svært vanskelig situasjon. Disse medlemmer viser til at forslaget ble hurtigbehandlet direkte i Stortinget 27. april 2010 uten forutgående komitébehandling, og at forslaget kun fikk Fremskrittspartiets stemmer ved votering. Disse medlemmer viser til at regjeringen har omtalt flyselskapenes tap knyttet til askesituasjonen i Prop. 127 S (2009–2010) «ein del saker på Samferdselsdepartementet sitt område» istedenfor i revidert nasjonalbudsjett, antagelig grunnet et ønske om å unngå publisitet knyttet til at regjeringen konkluderer med at flyselskapene ikke skal få kompensasjon. Disse medlemmer understreker at det er viktig at staten ved en slik målrettet avgiftslettelse sørger for ordninger som ivaretar flyplasser som er finansiert på en annen måte en Avinor-systemet som Rygge og Torp, og at flyselskapene likebehandles. Disse medlemmer viser til departementets svar på budsjettspørsmål nr. 12 fra finanskomiteen/Fremskrittspartiets fraksjon av 11. mai 2010 om fritak for landingsavgifter i tråd med Dokument 8:119 S (2009–2010) for perioder der vulkanen Eyjafjallajökull skaper en uavklart situasjon, der det estimeres med et tap bare hos Avinor alene på 320 til 400 mill. kroner. Disse medlemmer foreslår i første omgang å bevilge 200 mill. kroner.
Disse medlemmer foreslår å bevilge 200 mill. kroner, tilsvarende en økning på 200 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
1310 | Flytransport | ||
71 | (NY) Kompensasjon vulkanaske, bevilges med | 200 000 000» |
Luftfartstilsynet skal fra 1. juli 2010 overta tilsynsmyndigheten for flygende personell i sivil luftfart fra Arbeidstilsynet. For å kompensere Luftfartstilsynet for de nye arbeidsoppgavene foreslår regjeringen å øke bevilgningen til Luftfartstilsynet i 2010 tilsvarende halvårsvirkningen av ett årsverk inklusiv sosiale kostnader og administrasjonskostnader. Bevilgningen til Arbeidstilsynet foreslås redusert tilsvarende, jf. omtale under Arbeidsdepartementet, kap. 640 Arbeidstilsynet, post 1 Driftsutgifter. Det foreslås derfor å øke bevilgningen på kap. 1313 post 1 Driftsutgifter, med 500 000 kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Vinteren 2009/2010 var preget av langvarige kuldeperioder, også i deler av landet som normalt har lite kulde. For å forhindre at dette medfører forverret tilstand på vegdekkene foreslås det å øke bevilgningen på kap. 1320, post 23 Trafikktilsyn, drift og vedlikehold av riksveger m.m., med 70 mill. kroner.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Fremskrittspartiet og Høyre, slutter seg til regjeringens forslag.
Et annet flertall, medlemmene fra Arbeiderpartiet, Høyre, Sosialistisk Venstreparti, Senterpartiet og Kristelig Folkeparti, viser til at selv om det i vinter har vært mest oppmerksomhet på jernbane, er det kjent at behovet for økt vedlikehold er stort også på vegsiden.
Et tredje flertall, medlemmene fra Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti, Senterpartiet og Kristelig Folkeparti, er derfor glad for at regjeringen har økt bevilgningsnivået til vedlikehold, og støtter regjeringens forslag om tilleggsbevilgning i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett, som blant annet vil bidra til ytterligere 50 km nytt asfaltdekke i 2010. Dette kommer i tillegg til de 800 km som allerede er planlagt og som ligger i saldert budsjett for 2010. Dette flertallet mener det fremdeles er viktig å holde fullt trykk på å stoppe forfallet og ta igjen etterslepet på vegvedlikeholdet, slik at man både bedrer trafikksikkerhet og framkommelighet.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet mener at regjeringens tilleggsbevilgning på 70 mill. kroner til asfaltering for å bøte på kuldeperioden er meget beskjeden, og viser til at dette tilsvarer under 100 km med asfalt på et offentlig veinett som ifølge Opplysningsrådet for Veitrafikken (OFV) er på 93 244 km. Disse medlemmer viser til Fremskrittspartiets forslag til Nasjonal Transportplan i Innst. S. nr. 300 (2008–2009), samt oppfølgingen av dette i Innst. 13 S (2009–2010) til statsbudsjettet for 2010. Disse medlemmer ønsker å øke bevilgningen til asfaltering med 150 mill. kroner utover regjeringens ramme.
Disse medlemmer viser til statsrådens svar på budsjettspørsmål nr. 16 fra finanskomiteen/Fremskrittspartiets fraksjon av 11. mai 2010, der det kommer frem følgende tabell for utviklingen av vedlikeholdsetterslepet på riksveiene:
Etterslep riksveier, mrd. 2010-kroner | |
2005 | 16,7 |
2006 | 17,2 |
2007 | 17,9 |
2008 | 18,9 |
2009 | 19,2 |
* Svar på spm. 16 fra finanskomiteen/Fremskrittspartiets fraksjon av 11. mai 2010
Disse medlemmer viser til at trafikksikkerhet på vei er et samspill mellom fører, bil og vei. Disse medlemmer påpeker at veistrekninger i Østfold og Akershus som tidligere har vært omtalt som dødsveier, er i dag noen av de sikreste veiene i landet. Disse medlemmer påpeker at 33 pst. av dem som døde på norske veier i 2008 døde i møteulykker, 38 pst. døde i utforkjøringer og 9 pst. døde i kryssulykker. Disse medlemmer viser til at midtrekkverk forhindrer møteulykker, at autovern og sikkerhetssoner forhindrer utforkjøringer, og at gode veikryss forhindrer kryssulykker. Det er derfor ikke overraskende at leder for trafikksikkerhet i Statens vegvesen, Finn Harald Amundsen, flere ganger har påpekt at motorveiutbygging på en ulykkesstrekning reduserer antall dødsulykker med 80–90 pst. Disse medlemmer viser til at midtdelere er et godt alternativ til motorvei på mindre trafikkerte strekninger, og disse medlemmer vil på denne bakgrunn øremerke en tilleggsbevilgning på 30 mill. kroner til nye midtdelere. Disse medlemmer er samtidig bekymret over at ungdom er overrepresentert i ulykkesstatistikken, og disse medlemmer ønsker derfor å øremerke en tilleggsbevilgning til forebyggende arbeid på 5 mill. kroner rettet mot trafikksikkerhetsarbeid blant ungdom.
Disse medlemmer foreslår å øke bevilgningen med 185 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en økning på 255 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
1320 | Statens vegvesen | ||
23 | Trafikktilsyn, drift og vedlikehold av riksveger m.m., kan overføres, kan nyttes under post 29, post 30, post 31 og post 72, forhøyes med | 255 000 000 | |
fra kr 6 178 600 000 til kr 6 433 600 000» |
Komiteens medlemmer fra Høyre viser til vinterens herjinger med norske veier som har skapt et prekært behov for ekstraordinære vedlikeholdsmidler. Disse medlemmer mener det er viktig at lokalsamfunn og enkeltdistrikter ikke blir skadelidende som følge av en uvanlig kald vinter. Disse medlemmer foreslår derfor at det bevilges 200 mill. kroner til utbedring av veiene etter vinterens ødeleggelser.
Disse medlemmer mener det er nødvendig å etablere et vedlikeholdsfond til samferdselsformål for å møte utfordringene med det store, ordinære etterslepet på vedlikehold av vei- og jernbanenettet. Dette fondet skal være på 50 mrd. kroner, og avkastningen skal komme i tillegg til ordinære bevilgninger. Fjorårets foreslåtte fond ville gitt en avkastning på årets budsjett på ca. 2 mrd. kroner til veivedlikehold.
Disse medlemmer viser til forslag om etablering av vedlikeholdsfond på 50 mrd. kroner i avsnitt 16.5.5.
Disse medlemmer foreslår å øke bevilgningen med 200 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en økning på 270 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
1320 | Statens vegvesen | ||
23 | Trafikktilsyn, drift og vedlikehold av riksveger m.m., kan overføres, kan nyttes under post 29, post 30, post 31 og post 72, forhøyes med | 270 000 000 | |
fra kr 6 178 600 000 til kr 6 448 600 000» |
Skatt Sør har revurdert beregningsmetoden for merverdiavgift i OPS-prosjektet E18 Grimstad – Kristiansand. Merverdigrunnlaget for anleggsperioden er endret, og merverdiavgiften er etterberegnet. Merverdiavgiften øker med om lag 59 mill. kroner. Det foreslås å øke bevilgningen på kap. 1320, post 29 Vederlag til OPS-prosjekter, med 59 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet, Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre er opptatt av å finne nye løsninger som kan gi raskere og mer rasjonell utbygging, drift og vedlikehold av anlegg innenfor samferdselssektoren. Disse medlemmer ser at regjeringens varslede modell for bygging av infrastruktur, «prosjektfinansiering», er skrinlagt. Disse medlemmer mener dette gjør det enda viktigere å jobbe videre med bygging av vei gjennom offentlig–privat samarbeid (OPS).
For 2010 ønsker disse medlemmer å igangsette følgende strekninger som OPS-prosjekter: E18 Akershus–Svenskegrensen, rv. 7 Sokna–Ørgenvika, og E39 sør for Bergen (Rådal–Svegatjønn).
På denne bakgrunn fremmer disse medlemmer følgende forslag:
«Stortinget ber regjeringen om å igangsette følgende 3 veiprosjekter som offentlig–privat samarbeid (OPS):
E18 Akershus–Svenskegrensen
Rv 7 Sokna–Ørgenvika
E39 sør for Bergen (Rådal–Svegatjønn)»
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet mener at samferdselsmessig infrastruktur skal finansieres av staten, og påpeker at offentlig privat samarbeid (OPS) kan gi god effekt ved bygging og drift av anlegg. Disse medlemmer påpeker at OPS først og fremst er et organiseringsverktøy, og ikke et finansieringsverktøy, og at bruk av OPS-løsning på ingen måte gjør bruk av bompengefinansiering nødvendig. Disse medlemmer betrakter revidert nasjonalbudsjett som en revisjon som skal justere for nye forhold som har oppstått siden budsjettet for 2010 ble vedtatt. Disse medlemmer viser til sitt forslag i Innst. 13 S (2009–2010) om statsbudsjettet for 2010, der disse medlemmer gikk inn for å investere 9 mrd. kroner i riksveier i 2010, gjennom direkte bevilgninger (656 mill. kroner), utenlandsbudsjett (1 mrd. kroner) samt investeringsramme for rentekompensasjon (19,27 mrd. kroner).
Komiteens medlemmer fra Høyre ønsker at det skal legges opp til å iverksettes 3–5 OPS-prosjekter årlig. Erfaringene fra de første OPS-prosjektene som er fullført er så gode, bl.a. med halvert byggetid og bedre kostnadskontroll, at modellen bør videreføres på egnede strekninger innenfor vei- og jernbaneutbygginger.
Det foreslås å øke bevilgningen på kap. 1320, post 30 Riksveginvesteringer med i alt 130 mill. kroner.
Framdriften for enkelte arbeider på dette prosjektet har blitt raskere enn det som opprinnelig var lagt til grunn. Dette fører til at prosjektet vil få større utbetalinger i 2010 enn tidligere forutsatt. For å sikre rasjonell anleggsdrift og trafikkåpning høsten 2012 som forutsatt, foreslås bevilgningen til prosjektet økt med 80 mill. kroner.
Nasjonal transportplan 2010–2019 legger opp til en vesentlig økning i rammene til riksveginvesteringer. Dette innebærer økt behov for planleggingsmidler. Videre har arbeidet med konseptvalgutredninger vist seg mer omfattende enn lagt til grunn. For å sette Statens vegvesen i stand til å kunne gjennomføre prosjektene i Nasjonal transportplan 2010–2019, foreslås det å øke bevilgningen til planlegging med 50 mill. kroner.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Fremskrittspartiet og Venstre, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet fremmer følgende forslag:
«Stortinget ber regjeringen legge frem en sak om statlig regulering av arealer til utbygging av motorvei på E18 Ørje–Oslo–Kristiansand–Stavanger og E6 Svinesund–Oslo–Trondheim–Steinkjer i forbindelse med statsbudsjettet for 2011.»
Disse medlemmer viser til Dokument 8:89 S (2009–2010) om en utvidet og bindende nasjonal investeringsplan på 200 mrd. kroner for stamveinettet utover regjeringens planforslag i St.meld. nr.16 (2008–2009), der det blant annet tas til orde for at planprosessen avpolitiseres og bevilgningsvedtak gjøres bindende. Disse medlemmer viser til at forslaget særlig trekker frem stamveiene mellom de største byene, herunder E18/E39 Oslo–Kristiansand–Stavanger og E6 Oslo–Trondheim–Steinkjer. Disse medlemmer viser til at forslaget i Dokument 8:89 S (2009–2010) tar til orde for at en slik plan skal legges frem senest innen utgangen av 2010. Disse medlemmer viser til at det er svært få prosjekter som kan startes opp i 2010, fordi det ikke har blitt gjort tilstrekkelig med planleggingsarbeid. Disse medlemmer vil i den forbindelse vise til departementets svar på budsjettspørsmål 42 fra finanskomiteen/Fremskrittspartiets fraksjon av 12. mai 2010 om mulig oppstart av nye motorveiprosjekter i 2010. Disse medlemmer vil derfor i denne omgang sette av 900 mill. kroner til eksisterende og nye riksveiprosjekter i 2010.
Disse medlemmer viser til at rask utbygging av et norsk motorveinett mellom de største byene vil kreve et omfattende planleggingsarbeid, og at regjeringen kun har iverksatt planlegging på et fåtall strekninger – herunder E18 Arendal–Tvedestrand. Disse medlemmer foreslår derfor å øke bevilgningen med 100 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag til dette formål. Disse medlemmer vil øremerke 25 mill. kroner av dette til planlegging av prosjektet E18 Arendal–Tvedestrand. Disse medlemmer vil påpeke at rask utbygging og planlegging vil være langt enklere med statlig regulering, og viser til at E6 Minnesund ble forsinket med 10 år fordi Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet valgte å ikke bruke statlig regulering. Disse medlemmer viser til at man nå er i ferd med å komme i en lignende situasjon i forbindelse med ny E18, jf. skriftlig spørsmål Dokument nr. 15:1174 (2009–2010) fra stortingsrepresentant Bård Hoksrud om E18 «Hanken» utenfor Hobøl.
Disse medlemmer foreslår på denne bakgrunn å øke bevilgningen med 1000 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en økning på 1130 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
1320 | Statens vegvesen | ||
30 | Riksveginvesteringer, kan overføres, kan nyttes under post 23, post 29, post 31 og post 72, forhøyes med | 1 130 000 000 | |
fra kr 5 110 400 000 til kr 6 240 400 000» |
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti viser til den foreslåtte bevilgningsøkningen til Statens vegvesen på 50 mill. kroner til planlegging, samt Dokument nr. 15:1214 (2009–2010), skriftlig spørsmål fra representanten Kjell Ingolf Ropstad. Dette medlem viser til statsrådens svar der det fremgår at Samferdselsdepartementet er i dialog med Statens vegvesen om fordelingen av disse midlene og at departementet vil komme tilbake til fordelingen når det foreligger endelige avklaringer. Dette medlem mener det er svært viktig at nødvendige midler øremerkes Aust-Agder og E18 Arendal–Tvedestrand. Dette medlem forutsetter at det som et minimum øremerkes 10 mill. kroner til dette prosjektet for inneværende år som en startbevilgning.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet betrakter revidert nasjonalbudsjett som en revisjon som skal justere for nye forhold som har oppstått siden budsjettet for 2010 ble vedtatt. Disse medlemmer viser til sitt forslag i statsbudsjettet for 2010, jf. Innst. 13 S (2009–2010), der disse medlemmer foreslo 200 mill. kroner ekstra til rassikring, samt en investeringsramme for ny rentekompensasjonsordning på 977 mill. kroner til samme formål.
Komiteens medlem fra Venstre vil satse på bedre framkommelighet mellom regionene for å fremme verdiskaping, utvikling av levedyktige distrikter, vekstkraftige bo- og arbeidsmarkeder og for å dekke næringslivets transportbehov. Stamveinettet må opp på en standard som kreves for å sikre framtidig verdiskaping, og satsingen på rassikring må økes. Dette medlem foreslår derfor en økt bevilgning til rassikring på 40 mill. kroner.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
1320 | Statens vegvesen | ||
31 | Rassikring, kan overføres, kan nyttes under post 30, forhøyes med | 40 000 000 | |
fra kr 850 000 000 til kr 890 000 000» |
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet viser til at det denne våren har vært mange rashendelser og flomødeleggelser av infrastruktur, både når det gjelder vei- og jernbanenettet. Disse medlemmer vil samtidig vise til at lange perioder med vulkanaske fra Eyjafjallajökull har vist hvor sårbart Norge er når sterke naturkrefter er sving, og at Norge som land er svært avhengig av innenriks luftfart. Disse medlemmer ønsker derfor en egen pengepott knyttet til ødeleggelser på landbasert infrastruktur, og foreslår én budsjettpost til veinettet og én budsjettpost til jernbanenettet.
Disse medlemmer foreslår på denne bakgrunn å bevilge 100 mill. kroner, tilsvarende en økning på 100 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
1320 | Statens vegvesen | ||
32 | (NY) Uforutsette skred og ras, bevilges med | 100 000 000» |
Komiteens medlem fra Venstre viser til at arbeidet med ekstern kvalitetssikring av E16 over Filefjell ikke er ferdigstilt. Dette medlem vil avvente videre fremdrift med prosjektet inntil den endelige gjennomgangen foreligger, som et ledd i å legge til rette for god budsjettstyring og rasjonell framdrift. Dette medlem reduserer på denne bakgrunn post 36 med til sammen 76 mill. kroner i forhold regjeringens forslag.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
1320 | Statens vegvesen: | ||
36 | E16 over Filefjell, kan overføres, nedsettes med | 76 000 000 | |
fra kr 132 000 000 til kr 56 000 000» |
Rentekompensasjonen for transporttiltak i fylkene beregnes tilsvarende rentekompensasjonsordningene for skole- og svømmeanlegg med basis i et serielån i Husbanken med 20 års løpetid. På bakgrunn av nye renteanslag for 2010 foreslås det derfor at bevilgningen på kap. 1320, post 61 Rentekompensasjon for transporttiltak i fylkene, reduseres med 3 mill. kroner, fra 28 mill. kroner til 25 mill. kroner.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Fremskrittspartiet, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet viser til at regjeringen foreslår å redusere bevilgningen til rentekompensasjon for transporttiltak i fylkene med 3 mill. kroner grunnet lavere rente enn forventet, samtidig som investeringsrammen på 2 mrd. kroner årlig holdes konstant. Disse medlemmer viser til at midlene isteden kunne ha blitt brukt til å øke investeringsrammen for 2010 med 12 pst., ved at investeringsrammen som infases økes med 240 mill. kroner.
Disse medlemmer går imot regjeringens forslag.
Selskap som har inngått miljøavtale med staten og meldt seg inn i NOx-fondet før 1. juli 2008, er fritatt for NOx-avgift. Samferdselsdepartementet har foretatt en nærmere gjennomgang av ferjedriftens behov for kompensasjon som gjelder NOx-avgift. For den delen av ferjedriften som staten fortsatt har ansvaret for, og for ferjer i det nye fylkesvegnettet, viser gjennomgangen et lavere kompensasjonsbehov. Det foreslås derfor å redusere bevilgningen på kap. 1320, post 72 Kjøp av riksvegferjetjenester, med 700 000 kroner og bevilgningen på kap. 572, post 60 Innbyggertilskudd, med 9,9 mill. kroner, jf. omtale under Kommunal- og regionaldepartementet.
Samferdselsdepartementet vil eventuelt komme tilbake til behovet for kompensasjon som gjelder NOx-avgift også i forbindelse med budsjettet for 2011.
Samferdselsdepartementet har i 2010 fullmakt til å forplikte staten for framtidige budsjettår utover gitt bevilgning på kap. 1320 Statens vegvesen, post 72 Kjøp av riksvegferjetjenester, slik at samlet ramme for gamle og nye forpliktelser ikke overstiger 3 600 mill. kroner, og slik at forpliktelsene som forfaller hvert år ikke overstiger 450 mill. kroner.
I forbindelse med den særlig krevende situasjonen for verft og utstyrsleverandører foreslår regjeringen at fullmakten for den årlige rammen økes med 10 mill. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak. Dette vil kunne sikre anskaffelse av fire gassdrevne ferjer for samband i Vestfjorden (Nordland).
I saldert budsjett 2010 er det bevilget 2,72 mill. kroner til kompensasjon for energiavgift på gass for riksvegferjer over kap. 1320, post 72 Kjøp av riksvegferjetjenester og 0,1 mill. kroner til kompensasjon for energiavgift på gass for fylkesvegferjer over fylkeskommunenes frie inntekter. Regjeringen foreslår i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett 2010 å innføre en CO2-avgift på gass med virkning fra 1. juli 2010, som innebærer at energiavgiften på gass ikke blir innført. Det tas også sikte på at gass til bruk i innenriks sjøfart, herunder i fylkes- og riksvegferjedriften, blir fritatt for avgiften. Fritaket for innenriks sjøfart er likevel avhengig av at ESA ikke har innvendinger. Dersom det ikke blir fritak for innenriks sjøfart, legges det opp til kompensasjon for CO2-avgift på gass for fylkes- og riksvegferjer. Regjeringen vil komme tilbake til ev. bevilgningsmessige konsekvenser ifm. nysalderingen av statsbudsjettet for 2010.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Fremskrittspartiet, slutter seg til regjeringens forslag, jf. forslag til vedtak I og XIII under kapittel 23 Komiteens tilråding.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet påpeker at riksveiferjene utgjør en integrert del av det nasjonale riksveinettet, og er en avgjørende faktor i næringslivets transportkostnader. Disse medlemmer vil i den forbindelse vise til sitt forslag i Dokument nr. 8:54 (2006–2007) om prøveprosjekt med gratis riksveiferjer. Disse medlemmer viser til at regjeringen grunnet en gjennomgang av ferjeselskapenes innbetalinger til NOx-fondet, ønsker å redusere bevilgningen med 700 000 kroner, samt redusere bevilgningen på kap. 572 post 60 Innbyggertilskudd med 9,9 mill. kroner. Disse medlemmer ønsker å gå imot dette, og at midlene isteden forutsettes brukt til styrking av ferjetilbudet.
Disse medlemmer vil i den forbindelse vise til at det den siste tiden har vært en lang rekke oppslag i lokale medier om ferjetrøbbel, maskinhavari, kø, frustrasjon og sinte lokalpolitikere. Disse medlemmer vil særlig bruke disse medlemmers ekstrabevilgning til riksferjene til å sette inn ekstra ressurser på strekninger med betydelige gjenståingsproblemer.
Disse medlemmer foreslår på denne bakgrunn å øke bevilgningen med 50 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en økning på 49,3 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
1320 | Statens vegvesen | ||
72 | Kjøp av riksvegferjetjenester, kan overføres, kan nyttes under post 23 og post 30, forhøyes med | 49 300 000 | |
fra kr 436 000 000 til kr 485 300 000» |
Disse medlemmer viser til at Vegdirektoratet øremerket tilskudd til lærlingplasser innen matros- og motorfag på riksveiferjene, men at dette tilskuddet ifølge statsrådens svar på skriftlig spørsmål Dokument nr. 15:1060 (2009–2010) nå tas inn i rammeoverføringen til fylkeskommunene for de strekningene som tidligere har benyttet seg av ordningen med lærlingtilskudd. Disse medlemmer tolker dette i retning av at fylkene kan prioritere disse midlene til andre formål som for eksempel bygging av nye fylkeshus og opprettelse av egne fylkeskontorer i Brüssel.
Disse medlemmer ønsker å opprettholde ordningen med lærlinger på ferjene, og fremmer på denne bakgrunn følgende forslag:
«Stortinget ber regjeringen legge frem en ny kompensasjonsordning for bruk av lærlinger på fylkesvegferjesamband i løpet av høsten 2010.»
Disse medlemmer viser til egen merknad om CO2-avgift på gass under kap. 4 over.
Komiteens medlemmer fra Kristelig Folkeparti og Venstre er bekymret for regjeringens arbeid med øvrig kollektivtrafikk. Regjeringen begynte forrige periode med å kutte i bevilgningene over belønningsordningen. Deretter ble bevilgningene økt som en følge av den brede enigheten om klimaforliket. I oppfølgingen vannet regjeringen belønningsordningen ut gjennom å inkludere overgang til sykkel og gange. Disse medlemmer ønsker økt overføring til sykling og gange velkommen, men stimulere til dette gjennom en egen ordning. Disse medlemmer vil peke på at det er nødvendig å trappe opp innsatsen innen kollektivtrafikken, og det er viktig at staten tar mer ansvar på dette området.
Komiteens medlem fra Venstre foreslår derfor å doble overføringen over belønningsordningen med 320 mill. kroner. Dette gir rom for at flere byer kan omfattes av ordningen og at midlene også kan brukes i arbeidet med bybaner, noe dette medlem legger opp til. Dette medlem vil blant annet vise til at Bondevik II-regjeringen inntok en aktiv rolle i forhold til å få på plass en bybanesatsing i Bergen. Det finnes videre en rekke gode prosjekter som bør få et statlig bidrag slik som bybanen på Nord-Jæren, Kolsåsbanen, ny Fornebubane og bane til Akershus Universitetssykehus.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
1330 | Særskilte transporttiltak | ||
60 | Særskilt tilskudd til kollektivtransport, kan overføres, forhøyes med | 100 000 000 | |
fra kr 429 100 000 til kr 529 100 000» |
Komiteens medlemmer fra Kristelig Folkeparti og Venstre mener det er viktig å opprettholde en høy vegstandard med hensyn på trafikksikkerhet og fremkommelighet i byområdene og distriktene. Disse medlemmer har ingen tro på at det er mulig å bygge seg ut av trafikkproblemene i byområdene, men det er nødvendig å intensivere arbeidet gang og sykkelveger og rassikring.
Komiteens medlem fra Venstre foreslår derfor å bevilge 50 mill. kroner til en belønningsordning for kommunene til å satse på gang- og sykkelveger.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
1330 | Særskilte transporttiltak | ||
61 | (NY) Særskilt tilskudd til sykkel- og gangveier (belønningsordning for sykkel), bevilges med | 50 000 000» |
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet viser til at ca. 200 000 barn må benytte skolebuss daglig, at setebelter mangler i mange av skolebussene, og at ca. 10 000 barn mangler sitteplass. Disse medlemmer mener at det er et paradoks at taxipassasjerer kan bli bøtelagt dersom de ikke bruker bilbelte, samtidig som barn blir tvunget til å stå i midtgangen på en skolebuss uten noen form for sikring. Disse medlemmer viser til at denne problemstillingen ble tatt opp i Dokument 8:65 S (2009–2010) om innføring av setebeltepåbud i buss og sikker og forsvarlig skolebusstransport, der de følgende konkrete forslag ble fremmet:
1. Stortinget ber regjeringen fremme forslag om å innføre påbud om setebelte i alle busser, med unntak av de bussene som klart er definert som typiske bybusser, og som kun benyttes i byområder.
2. Stortinget ber regjeringen fremme nødvendige forslag til endringer i vegtrafikkloven, slik at det blir forbud mot å transportere skolebarn og ungdom stående i skolebuss. Merkostnadene dette vil påføre dem som har ansvaret for transporten, foreslås innarbeidet i revidert nasjonalbudsjett for 2010.
3. Stortinget ber regjeringen sørge for at det stilles høyere krav til uniformering av skolebusser, og at det som et minimum påses at kjøretøyforskriften følges.
Disse medlemmer viser til at transport- og kommunikasjonskomiteen avga Innst. 292 S (2009–2010) til saken 1. juni 2010, der disse medlemmer i tillegg til forslagene i Dokument 8:65 S (2009–2010) fremmet forslag om følgende:
«Stortinget ber regjeringen innføre en overgangsordning, hvor det legges opp til å benytte positive virkemidler for å fremskynde utskiftingstakten av busser som i dag ikke har setebelter, og som benyttes til offentlig transport.»
Disse medlemmer påpeker at forslagene i Dokument 8:65 S (2009–2010) har budsjettmessige konsekvenser innenfor 2010-budsjettet.
Disse medlemmer foreslår å bevilge 30 mill. kroner, tilsvarende en økning på 30 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
1330 | Særskilte transporttiltak | ||
62 | (NY) Sikker skolebusstransport, bevilges med | 30 000 000» |
Bevilgningen på kap. 1330 post, 70 Kjøp av persontransporttjenester på strekningen Bergen–Kirkenes, foreslås økt med 26,2 mill. kroner til kompensasjon for innbetaling til næringslivets NOx-fond.
I St.prp. nr. 24 (2008–2009) Om endringar i statsbudsjettet for 2008 mv. under Samferdselsdepartementet ble det redegjort for forhandlingene med Hurtigruten ASA om en tilleggsavtale, jf. Innst. S. nr. 92 (2008–2009). Tilleggsavtalen omfatter bl.a. kompensasjon for innbetaling til næringslivets NOx-fond og en generell kompensasjon.
Senest i sammenheng med behandlingen av Prop. 50 S/Innst. 74 S (2009–2010) ble det bevilget 5,9 mill. kroner som kompensasjon for innbetalinger fra Hurtigruten ASA til NOx-fondet for første halvår 2009.
Kompensasjon for Hurtigruten ASAs innbetaling til NOx-fondet skal i tråd med tilleggsavtalen utbetales etterskuddsvis perkvartal for 2010. Kompensasjonsbehovet for selskapets innbetaling til NOx-fondet for andre halvår 2009 og de tre første kvartalene i 2010 er anslått til 19 mill. kroner.
Ved behandlingen av St.prp. nr. 67/Innst. S. nr. 355 (2008–2009) ble det bevilget 7,2 mill. kroner som kompensasjon for innbetaling til NOx-fondet for andre halvår 2008. Ved en feil ble dette beløpet ikke utbetalt i 2009. Det foreslås at beløpet bevilges på nytt.
Tilleggsavtalen som ble inngått mellom Hurtigruten og staten for resten av den reviderte avtaleperioden, legger opp til en generell kompensasjon i tråd med føringene i St.prp. nr. 24/Innst. S. nr. 92 (2008–2009). En eventuell utbetaling av den generelle kompensasjonen for 2009 kan først skje etter at regnskapet for det statlige kjøpet for dette året foreligger og er vurdert opp mot premissene. Dette arbeidet er ikke avsluttet. Dersom det er behov for det, vil regjeringen komme tilbake til saken i forbindelse med nysalderingen.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet ber regjeringen legge til rette for statlig kjøp av beredskapstjenester innenfor oljevern og slepeberedskap av aktører som Redningsselskapet og Hurtigruten.
For 2010 er det bevilget 20 mill. kroner til ordningen. Arbeidet med den nærmere praktiske utformingen av ordningen og behovet for avklaring av forholdet til statsstøtteregelverket gjør at ordningen ikke kan komme i gang før tidligst 1. oktober 2010. Det foreslås derfor at bevilgningen på kap. 1330, post 75 Kompensasjon til distriktene for forskjeller i drivstoffpriser, reduseres med 15 mill. kroner.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmet fra Venstre, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet ønsker lavere nybilavgifter og lavere drivstoffavgifter i hele landet. Disse medlemmer viser til sitt forslag om å kutte avgifter på drivstoff med 50 øre pr. liter i Fremskrittspartiets alternative statsbudsjett for 2010, og at dette ville ha utgjort vesentlig mer pr. liter enn regjeringens forslag om å kompensere distriktene for forskjeller i drivstoffprisene. Disse medlemmer tar til etterretning at regjeringen fortsatt ikke har greid å få på plass en ordning som er i tråd med statsstøtteregelverket, og påpeker at avgiftskutt ikke ville ha vært rammet av dette.
Komiteens medlem fra Venstre peker på at dette medlem allerede ved behandlingen av statsbudsjettet for 2010 pekte på at en kompensasjonsordning til distriktene for å utjevne forskjellene i drivstoffprisene ikke er avklart i henhold til EØS-avtalens statsstøtteregelverk og at bevilgningen der ikke var noe annet enn symbolpolitikk for å late som om man oppfylte et valgløfte som ikke var realistisk. Dette medlem viser videre til at det tidligere har eksistert en slik ordning, men at denne ble avskaffet da det ikke var mulig å spore noen ønsket effekt av ordningen. Dette medlem er fortsatt mot at det bevilges penger til en ordning som ikke kan bli noe annet enn symbolpolitikk.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
1330 | Særskilte transporttiltak | ||
75 | Kompensasjon til distriktene for forskjeller i drivstoffpriser, nedsettes med | 20 000 000 | |
fra kr 20 000 000 til kr 0» |
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet viser til sitt representantforslag Dokument 8:89 S (2009–2010) om en nasjonal investeringsplan for stamveinettet for perioden 2011–2019 med en investeringsramme på 200 mrd. kroner. Disse medlemmer viser til at forslaget tar til orde for at en slik plan skal legges frem senest høsten 2010, og påpeker at det vil være urealistisk å få igangsatt prosjekter raskere enn dette, jf. NTP- spm. 42 fra Finanskomiteen/ Fremskrittspartiets fraksjon av 14. mai 2010. Disse medlemmer viser til at forslaget i Dokument 8:89 S (2009–2010) er en oppfølging av Fremskrittspartiets forslag til Nasjonal Transportplan jf. Innst. S. nr. 300 (2008–2009) som inneholdt følgende bevilgningsforslag:
Ramme for FrPs NTP | totalbeløp | byggetid | 2010–2034 | 2010–2019 |
Riksveiinvesteringer | 275 | 25 | 275 mrd. | 200 mrd. |
Opprustning av øvrige riksveier | 225 | 25 | 225 mrd. | 90 mrd. |
Rassikring | 1 | årlig | 25 mrd. | 10 mrd. |
Jernbaneinvesteringer | 90 | 15 | 90 mrd. | 60 mrd. |
Storbypakke | 100 mrd. | 100 mrd. | ||
Trafikksikkerhet | 1 | årlig | 25 mrd. | 10 mrd. |
Kollektiv | 1 | årlig | 25 mrd. | 10 mrd. |
Riksveiferjer | 3 | årlig | 75 mrd. | 30 mrd. |
Drift og vedlikehold veier | 5 | årlig | 125 mrd. | 50 mrd. |
Låneordning ekstraprosjekt | 2 | 50 mrd. | 20 mrd. | |
Total FrPs tillegg til NTP | 1 015 mrd. | 580 mrd. | ||
Regjeringens forslag til NTP 2010-2019 | 805 mrd. | 322 mrd. | ||
Totalsum FrPs NTP | 1 820 mrd. | 902 mrd. |
Komiteens medlemmer fra Høyre mener det er nødvendig å etablere et vedlikeholdsfond til samferdselsformål for å møte utfordringene med det store etterslepet på vedlikehold av vei- og jernbanenettet. Dette fondet skal være på 50 mrd. kroner, og avkastningen skal komme i tillegg til ordinære bevilgninger.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«Stortinget ber regjeringen etablere et vedlikeholdsfond til samferdselsformål på 50 mrd. kroner. Den årlige avkastningen skal komme i tillegg til ordinære bevilgninger, og benyttes til å møte utfordringene med det store etterslepet på vedlikehold av vei- og jernbanenettet.»
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
1330 | Særskilte transporttiltak | ||
90 | (NY) Vedlikeholdsfond, bevilges med | 50 000 000 000» |
Det foreslås å øke bevilgningen på kap. 1350, post 23 Drift og vedlikehold med i alt 260 mill. kroner, jf. også omtale under kap. 1350, post 30 Investeringer i linjen. Bevilgningen skal disponeres til økt vedlikehold av jernbaneinfrastrukturen.
Forslaget til økt bevilgning til vedlikehold omfatter:
70 mill. kroner til forberedelser til ballastrensing (Bergens-, Dovre-, og Østfoldbanen)
50 mill. kroner til vedlikehold på Bergensbanen (sporfornying, ballastrensing og forebyggende vedlikehold)
50 mill. kroner til sporfornyelse på Dovrebanen
20 mill. kroner til fornyelse av kontaktledning på Dovrebanen
25 mill. kroner til ballastrensing på Østfoldbanen
15 mill. kroner til fornyelse av publikumsområder
10 mill. kroner til fornyelse av fiberkabel (publikumsinformasjon)
20 mill. kroner til fornyelse av bruer.
Driftssituasjonen på jernbanenettet har i vinter vært svært ustabil med uakseptabelt dårlig punktlighet og regularitet i togtrafikken. Den ustabile driftssituasjonen har medført store ulemper for togbrukerne, og svekket omdømme for jernbanen. Punktligheten i togtrafikken har vært jevnt fallende fra november 2009 til februar 2010. For persontogtrafikken har punktligheten falt fra et gjennomsnitt i 2009 på 87 pst. til 76 pst. i februar 2010. For godstog falt punktligheten fra et gjennomsnitt i 2009 på om lag 80 pst. til om lag 55 pst. i februar 2010. Siden midten av mars har punktligheten for persontog vært mer stabil omkring 84–87 pst. Også punktligheten for godstog har blitt noe bedre i mars og april, enn det den var i februar.
En viktig årsak til de store driftsproblemene i vinter har sammenheng med snø og lange perioder med sterk kulde. Dette har avdekket et klart behov for forsert vedlikehold og fornyelse av jernbanenettet i forhold til de vedlikeholdsplaner som er lagt til grunn i Nasjonal transportplan 2010–2019.
Innenfor bevilgningen på kap. 1350, post 23 Drift og vedlikehold, vil Jernbaneverket videre øke avsetningen til forebyggende vedlikehold med om lag 150 mill. kroner fra det som framgår av omtalen i Samferdselsdepartementets Prop. 1 S (2009–2010). Dette gjennomføres ved å benytte ubrukte bevilgninger på posten som er overført fra 2009 til 2010 som ikke er bundet opp til konkrete formål, og ved å omdisponere midler fra andre drifts- og vedlikeholdsformål innenfor kap. 1350, post 23 Drift og vedlikehold. Dette gir rom for økt forebyggende vedlikehold på alle banestrekninger utenom Stor-Oslo og Ofotbanen.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Fremskrittspartiet og Venstre, viser til at det har vær en krevende vinter for deler av norsk jernbane og at det har blitt avdekket behov for å intensivere vedlikeholdstakten på jernbaneinfrastrukturen.
Et annet flertall, alle unntatt medlemmene fra Fremskrittspartiet, Høyre og Venstre, slutter seg til regjeringens forslag.
Dette flertallet er derfor fornøyde med at bevilgningene til vedlikehold av jernbaneinfrastruktur foreslås økt i revidert nasjonalbudsjett gjennom tilføring av 210 mill. kroner. Det foretas også enkelte andre justeringer som er med på å styrke vedlikeholdsarbeidet ytterligere i 2010, blant annet blir det foreslått å omdisponere 50 mill kr fra prosjektet Bergen–Fløen til vedlikehold på Bergensbanen. Prosjektet Oslo–Ski tilføres 64 mill. kroner ekstra til forsert planlegging og grunnerverv. I tillegg gis Jernbaneverket mulighet til å øke avsetningen til forebyggende vedlikehold med 150 mill. kr ved å omdisponere midler fra andre drifts- og vedlikeholdsformål.
Dette flertallet vil understreke at den økte innsatsen innenfor vedlikehold tilsvarer det Jernbaneverket har sagt at de klarer å bruke ekstra i 2010 og at Jernbaneverket således har fått de pengene de har bedt om.
Et tredje flertall, medlemmene fra Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet, vil likevel påpeke at opprustningen av jernbanen i Norge vil ta tid blant annet som følge av regjeringen Bondevik 2 sin beslutning om konkurranseutsetting av produksjonsvirksomheten i Jernbaneverket i troen på at det fantes et marked der ute som stod klart til å ta over disse oppgavene. Som en konsekvens av denne beslutningen fikk mange ansatte i Jernbaneverket oppsigelsesvarsel og mange av disse valgte å ta mot sluttpakke. Regjeringen Stoltenberg stoppet oppsigelsesvarslene, men mange kompetente medarbeidere var allerede borte. Jernbaneverket har brukt de siste årene på å bygge opp igjen denne kjernekompetansen. Dette flertallet vil imidlertid understreke at det nå er viktig at Jernbaneverket øker kapasiteten ytterligere for å sikre samsvar mellom kapasitet og behov.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet viser til at situasjonen i norsk jernbane er kritisk. Kapasiteten er sprengt, og regulariteten er så dårlig at Posten Norge og Schenker må velge trailer fremfor tog, selv på lange strekninger. Disse medlemmer viser til at punktligheten for persontrafikk falt fra 87 pst. i 2009 til 76 pst. i februar 2010, og at punktligheten for godstog falt fra 80 pst. til 55 pst. i samme periode. Disse medlemmer viser til at det i Prop. 1 S (2009–2010) om statsbudsjettet for 2010 kom frem at regjeringens egne tall viste at Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet allerede da var langt bak sin egen NTP, og at dette allerede den gang utgjorde rundt 850 mill. kroner på jernbanen. Disse medlemmer viser til at dette gapet sannsynligvis er langt høyere, særlig med tanke på avsløringen i Aftenposten 7. mai 2010 om at det står 900 mill. kroner ubrukt. Disse medlemmer viser til at det i revidert nasjonalbudsjett for 2010 tilsynelatende er en økning i bevilgning til drift og vedlikehold, men at det ved nærmere ettersyn i stor grad dreier seg om midler som er overført fra 2009 til 2010. Disse medlemmer påpeker at forekomsten av ubrukte midler viser at det er viktig å få på plass mer langsiktige rammebetingelser, og disse medlemmer vil i den forbindelse vise til sitt representantforslag Dokument 8:88 S (2009–2010) om en utvidet og bindende investeringsplan for norsk jernbane. Disse medlemmer mener at det er rom for større investeringer dersom Stortinget gir sitt samtykke til tiltakene i Dokument 8:88 S (2009–2010). Disse medlemmer ønsker derfor 100 mill. kroner ekstra til drift og vedlikehold av jernbanen i 2010 i forhold til regjeringens forslag.
Disse medlemmer foreslår å øke bevilgningen med 100 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en økning på 350 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
1350 | Jernbaneverket | ||
23 | Drift og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 30, forhøyes med | 360 000 000 | |
fra kr 4 387 000 000 til kr 4 747 000 000» |
Komiteens medlemmer fra Høyre viser til merknad til kap. 1350 post 30, og mener dagens kritiske jernbanetilstand tydelig viser nødvendigheten av betraktelig økte bevilgninger til drift og vedlikehold, parallelt med nyinvesteringer i jernbanen. Disse medlemmer foreslår å bevilge 25 mill. kroner mer til drift og vedlikehold. Dette ville kunne hjulpet mer på driftssituasjonen på jernbanenettet.
Disse medlemmer viser til forslag i avsnitt 16.5.5 om etablering av vedlikeholdsfond på 50 mrd. kroner til samferdselsformål for å møte utfordringene med det store etterslepet på vedlikehold av vei- og jernbanenettet.
Disse medlemmer foreslår å øke bevilgningen med 25 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en økning på 285 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
1350 | Jernbaneverket | ||
23 | Drift og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 30, forhøyes med | 285 000 000 | |
fra kr 4 387 000 000 til kr 4 672 000 000» |
Komiteens medlem fra Venstre viser til at de reisende opplever til stadighet innstilte tog og forsinkelser, lite informasjon og manglende buss for tog. Situasjonen har avdekket svakheter i Jernbaneverkets og NSBs opplegg for å korrigere og å håndtere avvik. NSB har i all hovedsak enerett på passasjertrafikk med tog i Norge, noe som etter dette medlems mening innebærer at selskapet har et særlig ansvar for å få passasjerene fram og at det planlegges med dette som hovedmål. Dette medlem har blant annet sett eksempler på at kulde og dårlig vær ved ulike anledninger trekkes fram som grunnlaget for innstillinger og forsinkelser i trafikken. Det bør planlegges for at slike forhold kan oppstå i Norge på vinterstid. Transportselskapet kan ikke lastes for feil og mangler ved Jernbaneverkets anlegg, men det er likevel grunn til å påpeke at de utfordringene jernbanenettet har stått overfor og behovet for å gjennomføre nødvendig arbeid på sporet, har vært allment kjent. I framtiden bør dette inngå i planleggingen for å sikre et godt tilbud til de reisende, og bør også sees i lys av statens kjøp av tjenester fra NSB.
Når det gjelder Jernbaneverkets ansvar, så vil dette medlem uttrykke sin bekymring for de forholdene som er blitt pekt på i Riksrevisjonens rapport om den årlige revisjon og kontroll for budsjettåret 2008. Her går det fram at det var færre personer i beredskap i Region Øst i 2008 enn tidligere år, til tross for stor hyppighet av driftsavvik i Østlandsområdet de senere år. Riksrevisjonen finner det også kritikkverdig at det har vært en for svak prioritering av, og bevilgning til vedlikehold i Region Øst. Det påpekes at det har vært en klar underbudsjettering av det korrektive vedlikeholdet de siste årene. Dette har resultert i at graden av fornyelse, som forhindrer framtidige driftsavvik, har blitt redusert i forhold til opprinnelig planer og budsjetter.
Dette medlem vil peke på at midler til drift og vedlikehold av jernbanen har vært et prioritert område av Stortinget over jernbanebudsjettet. De midlene som har vært stilt til disposisjon over de ordinære budsjettene, har vært relativt stabilt også når ordinær prisstigning er tatt hensyn til. Dette medlem ser det som avgjørende at Jernbaneverket som forvalter av infrastrukturen setter inn ressursene der hvor de trengs mest for å sikre at ikke kundene og togoperatørene utsettes for en for stor belastning. Dette medlem vil peke på at det er behov for bedre planlegging i både NSB og Jernbaneverket for å håndtere og korrigere avvik. Dette medlem vil på denne bakgrunn foreslå å styrke det ordinære vedlikeholdet med 100 mill. kroner utover regjeringens forslag, og åpne for at midler bevilget over kap. 1350 post 23 også kan benyttes til å ivareta Jernbaneverkets ansvar til å få de reisende frem gjennom å finansiere beredskap for bussløsninger i samarbeid med NSB.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
1350 | Jernbaneverket | ||
23 | Drift og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 30, forhøyes med | 360 000 000 | |
fra kr 4 387 000 000 til kr 4 747 000 000» |
Det foreslås å redusere bevilgningen på kap. 1350, post 30 Investeringer i linjen, med 50 mill. kroner som følge av at prosjektet dobbeltspor Bergen st. – Fløen ikke kan gjennomføres i henhold til opprinnelig plan.
Etter forslag fra Jernbaneverket har Samferdselsdepartementet besluttet midlertidig å stanse investeringsprosjektet dobbeltspor Bergen st. - Fløen. I Prop. 1 S/Innst. 13 S (2009–2010) er prosjektet prioritert med 50 mill. kroner i 2010. Prosjektet stanses på grunn av Jernbaneverkets svært anstrengte ressurssituasjon med mangel på signalkompetanse. Det er også betydelig usikkerhet knyttet til anskaffelse av nytt signal- og sikringsanlegg. De pågående arbeidene i prosjektet avsluttes på en slik måte at utførte arbeider kan nyttiggjøres når prosjektet startes opp igjen. Prosjektorganisasjonen på Bergen st. – Fløen overføres til planleggingen av Ulriken tunnel. Disse to prosjektene vurderes slått sammen med sikte på sammenhengende utbygging. Sammen med ubrukte bevilgninger som er overført fra 2009 til 2010, frigjøres om lag 70 mill. kroner i 2010 ved stans av arbeidene på Bergen st. - Fløen. Det legges opp til å disponere 20 mill. kroner av dette til forsert planlegging av Ulriken tunnel, og det foreslås å omdisponere 50 mill. kroner fra post 30 Investeringer i linjen, til post 23 Drift og vedlikehold, til forsert vedlikehold av Bergensbanen, jf. omtale under post 23.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Fremskrittspartiet, Høyre og Venstre, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet er skuffet over at regjeringen reduserer bevilgningen til investeringer i linjen med 50 mill. kroner. Disse medlemmer ønsker en raskere progresjon på jernbanen enn det Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet la opp til i Nasjonal Transportplan, ikke minst når det gjelder problematikken i Oslo-tunnelen som i dag er kilde til mange forsinkelser og mye frustrasjon. Disse medlemmer ønsker også fortgang i nye dobbeltspor på strekninger som Oslo–Halden, Oslo–Skien og Oslo–Lillehammer, og påpeker at det også er nødvendig å bygge flere krysningsspor på 800 meter for lange godstog på det øvrige jernbanenettet. Disse medlemmer ønsker derfor å sette av 50 mill. kroner ekstra midler til planlegging, slik at jernbaneutbyggingen vil kunne forseres i tråd med forslaget i Dokument 8:88 S (2009–2010).
Disse medlemmer viser til at regjeringen hevder at dobbeltsporprosjektet Bergen st. – Fløen ikke kan gjennomføres i henhold til opprinnelig plan grunnet manglende signalkompetanse, og at bevilgningen derfor reduseres med 50 mill. kroner. Disse medlemmer er overbevist om at slik kompetanse vil kunne kjøpes i utlandet på prosjektbasis, og tilbakefører derfor bevilgningen. Disse medlemmer viser til statsrådens svar på budsjettspørsmål 43 fra finanskomiteen/Fremskrittspartiets fraksjon av 12. mai 2010 om mulig oppstart av nye jernbaneprosjekter i 2010, og tar til etterretning at det ikke finnes prosjekter med mulighet for snarlig oppstart.
Disse medlemmer foreslår å øke bevilgningen med 150 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en økning på 100 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
1350 | Jernbaneverket | ||
30 | Investeringer i linjen, kan overføres, kan nyttes under post 23, forhøyes med | 100 000 000 | |
fra kr 3 763 600 000 til kr 3 863 600 000» |
Komiteens medlemmer fra Høyre mener at problemene og manglene innenfor norsk jernbanesektor over mange år har blitt så alvorlige og omfattende at betydelig nytenking og nye løsninger nå er helt nødvendig for å sikre at vi har en jernbane med livets rett, også i fremtiden. Disse medlemmer viser til at punktligheten innenfor norsk jernbanesektor har vært jevnt synkende de siste fem årene, og at norsk jernbane nå er inne i en kritisk fase. Jernbanen trenger en kraftig forbedring av kapasitet, kvalitet, regularitet og punktlighet.
Disse medlemmer mener dagens kritiske jernbanetilstand tydelig viser nødvendigheten av betraktelig økte bevilgninger til drift og vedlikehold, parallelt med nyinvesteringer i jernbanen. Disse medlemmer viser til at regjeringen tilfører jernbane totalt bare 1,4 mill. kroner i Prop. 125 S (2009–2010), og at dette er altfor lite i forhold til jernbanens behov. Disse medlemmer foreslår å bevilge 75 mill. kroner mer til investeringer i linjen. Dette ville kunne sikret gjennomføring av prosjektet dobbeltspor Bergen st.–Fløen i henhold til opprinnelig plan og igangsetting av oppgradering av Mossetunnelen, i tråd med forskuttering og vedtak i Moss kommune og Østfold fylkeskommune.
Disse medlemmer vil ta i bruk prosjektfinansiering og OPS på bygging av nye dobbeltspor.
Disse medlemmer foreslår å øke bevilgningen med 75 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en økning på 25 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
1350 | Jernbaneverket | ||
30 | Investeringer i linjen, kan overføres, kan nyttes under post 23, forhøyes med | 25 000 000 | |
fra kr 3 763 600 000 til kr 3 788 600 000» |
Komiteens medlem fra Venstre vil peke på at det er et behov for en betydelig standardheving på «indrefileten» i jernbanenettet i Oslo-området, triangelet Oslo–Lillestrøm/Ski/Asker, for å forhindre framtidige avvik og feil på infrastrukturen i framtiden. Dette medlem vil peke på at det er et mål om at dette triangelet skal opp på en kvalitetsmessig standard på linje med Gardermobanen. Dette medlem støtter og vil understreke behovet for disse ambisjonene, men mener det bør legges opp til en konkret tidsplan for dette arbeidet. Dette medlem mener det er nødvendig og realistisk å prioritere tilstrekkelig med midler til nødvendig vedlikehold og fornyelse slik at dette triangelet kommer opp på et slikt nivå, ikke senere enn innenfor en femårsperiode. På denne bakgrunn vil dette medlem foreslå å bevilge 325 mill. kroner over kap. 1350 post 30 til å igangsette en fornyelse av infrastrukturen på strekningen Oslo S–Lillestrøm/Asker/Ski utover det regjeringen har bevilget til Oslo-prosjektet. Det legges til grunn at det utlyses anbud i markedet for å hente kapasitet til å utføre fornyelsen.
På lengre sikt er det også behov for betydelig økt kapasitet gjennom Oslo, hvor det i dag er kun to spor (Oslotunnelen), mens det planlegges for fire spor vest for Oslo på strekningen Lysaker–Asker og ni spor øst for Oslo, hvorav fire spor Oslo–Ski, fire spor Oslo–Lillestrøm og ett spor mot Gjøvik. På spørsmål fra Borghild Tenden i Dokument nr. 15:358 (2009–2010), om statsråden vil ta initiativ til å starte arbeidet med å planlegge en langsiktig løsning for et bedre og mer pålitelig togtilbud gjennom Oslo, svarer samferdselsminister Magnhild Meltveit Kleppa at man i første omgang vil utrede det langsiktige behovet for å øke kapasiteten gjennom Oslo i lys av framtidige transportbehov. Dette medlem vil peke på at behovet allerede er til stede. Det skal foreligge ønsker fra togoperatørene om mer kapasitet enn det tunnelen er i stand til å levere peri dag. Ikke bare er tunnelen gjenstand for stor sårbarhet og hyppige forsinkelser i trafikken, men den vil også være en begrensning når det gjelder å utvikle et mer moderne togtilbud både lokalt og regionalt på Østlandet i framtiden. Dette medlem vil på denne bakgrunn foreslå 25 mill. kroner til å igangsette et slikt planleggingsarbeid over jernbanens investeringsbudsjett.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
1350 | Jernbaneverket | ||
30 | Investeringer i linjen, kan overføres, kan nyttes under post 23, forhøyes med | 300 000 000 | |
fra kr 3 763 600 000 til kr 4 063 600 000» |
Jernbaneverkets arbeid med planleggingen av Oslo–Ski har avdekket muligheter for å forsere både planlegging og grunnerverv i forhold til planforutsetningene i budsjettet for 2010. Forsert prosjektering og byggeplanlegging for ombyggingen av Ski stasjon gir økt trygghet for at hensettingssporene på Ski stasjon kan stå klare til iverksettingen av ny ruteplan i desember 2012. Forsvarsbygg ved Skifte Eiendom har lagt ut en tomt ved Ski stasjon for salg i 2010 som i stor grad er regulert til parkeringsareal. Deler av tomten er også aktuell som riggområde i forbindelse med selve utbyggingen av dobbeltsporet Oslo–Ski. Det er økonomisk fordelaktig at Jernbaneverket nå kan inngå forhandlinger om å overta denne tomten. Forsert planlegging av dobbeltsporet Oslo–Ski vil bidra til raskere traseavklaring, raskere avklaring av hastighetsstandard og forsering av detaljplanleggingen i 2010.
På denne bakgrunn foreslås det å øke bevilgningen på kap. 1350, post 31 Nytt dobbeltspor Oslo–Ski, med 64 mill. kroner. Forslaget til økt bevilgning er fordelt med 29 mill. kroner til forsert planlegging og prosjektering av ombygging av Ski stasjon, 18 mill. kroner til grunnerverv ved Ski stasjon og 17 mill. kroner til forsert planlegging og prosjektering av nytt dobbeltspor Oslo–Ski.
Komiteens flertall, alle unntatt komiteens medlem fra Venstre, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet og Kristelig Folkeparti fremmer følgende forslag:
«Stortinget ber regjeringen utrede forlengelse av jernbaneprosjektet om nytt dobbeltspor Oslo–Ski videre til Halden.»
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet viser til at Fremskrittspartiet var det eneste partiet som i Innst. S. nr. 300 (2008–2009) til Nasjonal Transportplan gikk inn for utbygging av dobbeltspor på strekningen Oslo–Halden, istedenfor bare Oslo–Ski slik de øvrige partiene gjorde. Disse medlemmer viser til at post 31 hadde omfattet nytt dobbeltspor Oslo–Halden istedenfor Oslo–Ski dersom disse medlemmer hadde fått flertall for sitt forslag om dobbeltspor på Haug–Halden.
Komiteens medlem fra Venstre vil peke på behovet for å få fortgang i planleggingsarbeidet for nytt dobbeltspor Oslo–Ski. Det er behov for mer ressurser til å ferdigstille planarbeidet i de berørte kommunene, og på denne bakgrunn legger dette medlem opp til å øke satsingen på planleggingsarbeidet med nytt dobbeltspor Oslo–Ski med 25 mill. kroner og samtidig stille midlene til rådighet for de berørte kommunene.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
1350 | Jernbaneverket | ||
31 | Nytt dobbeltspor Oslo – Ski, kan overføres, forhøyes med | 89 000 000 | |
fra kr 130 000 000 til kr 219 000 000» |
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet ønsker egen pengepott knyttet til ødeleggelser på landbasert infrastruktur, og foreslår en budsjettpost til veinettet og en budsjettpost til jernbanenettet. Disse medlemmer vil i den forbindelse vise til merknader og begrunnelse under kap. 1320 post 32.
Disse medlemmer foreslår å bevilge 50 mill. kroner, tilsvarende en økning på 50 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
1350 | Jernbaneverket | ||
32 | (NY) Uforutsette skred og ras, bevilges med | 50 000 000» |
Det foreslås en ny merinntektsfullmakt, slik at Jernbaneverkets merinntekter på kap. 4350, post 1 Kjørevegsavgift, kan nyttes under kap. 1350, post 23 Drift og vedlikehold og post 30 Investeringer i linjen, jf. forslag til romertallsvedtak. I dag er det en tilsvarende merinntektsfullmakt knyttet til kap. 4350, post 2 Salg av utstyr og tjenester mv. og post 6 Videresalg av elektrisitet til togdrift.
Godstog med aksellast over 25 tonn betaler kjørevegsavgift over kap. 4350 post 1. Trafikkbelastningen fra slike tunge godstog gir høy slitasje på infrastrukturen. Den foreslåtte merinntektsfullmakten gjør at Jernbaneverket kan bruke eventuelle merinntekter fra kjørevegsavgiften, som skyldes høyere trafikkbelastning enn forutsatt, til økt drift og vedlikehold, samt investeringer i infrastrukturen.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag, jf. forslag til vedtak II. 2 under kapittel 23 Komiteens tilråding.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet og Venstre er av den oppfatning at Posten Norge i størst mulig grad skal bestemme hvilke tjenester selskapet selv ønsker å tilby sine kunder. Disse medlemmer vil i den forbindelse vise til oppslag i VG 21. april 2010 der konsernsjef Dag Mejdell i Posten Norge blant annet tar til orde for at Posten skal slutte å tilby banktjenester. Disse medlemmer viser til at Mejdell påpekte at bare 2 pst. av alle regninger blir betalt over skranke, mens Posten er pålagt å tilby banktjenester på 1 500 steder. Behovet som en gang lå til grunn for konsesjonskravene overfor Posten Norge om at de skal tilby banktjenester, er dermed etter disse medlemmers mening nå i stor grad blitt borte.
Disse medlemmer fremmer på denne bakgrunn følgende forslag:
«Stortinget ber regjeringen oppheve konsesjonskravet til Posten Norge om plikten til å opprettholde fullverdige banktjenester.»
Disse medlemmer viser til departementets svar på budsjettspørsmål 18 fra finanskomiteen/Fremskrittspartiets fraksjon av 12. mai 2010 om besparelser i 2010 ved fjernet konsesjonskrav overfor Posten Norge om å tilby banktjenester ved Stortingets behandling av revidert nasjonalbudsjett, der det i svaret kommer frem at opphevelse av konsesjonskravet ikke vil få budsjettmessige konsekvenser for revidert nasjonalbudsjett.
Komiteens medlemmer fra Høyre foreslår å redusere tilskuddet til kjøp av ulønnsomme post- og banktjenester med 150 mill kroner.
Disse medlemmer foreslår å redusere bevilgningen med 150 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
1370 | Posttjenester | ||
70 | Kjøp av post- og banktjenester, nedsettes med | 150 000 000 | |
fra kr 497 000 000 til kr 347 000 000» |
Komiteens medlem fra Venstre viser til at flertallet bestående av regjeringspartiene la til grunn en videreføring av ordningen med statlige innkjøp i forbindelse med Stortingets behandling av St.meld. nr. 12 (2007–2008) Om verksemda til Posten Norge AS. Dette medlem er ikke uenig i at det i en viss utstrekning vil være kan være aktuelt å bevilge midler til kjøp av enkelte ulønnsomme posttjenester, men mener at Posten selv må finansiere en større del av dette over sitt eget budsjett, gitt den enerett Posten fortsatt har på en del lønnsomme områder. Dette medlem foreslår derfor å redusere bevilgningene med 100 mill. kroner hvilket også er i tråd med det dette medlem foreslo i forbindelse med behandlingen av statsbudsjettet for 2010. Dette medlem viser også til at det foreløpig er 287 mill. kroner som ikke er utbetalt under ordningen.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
1370 | Posttjenester | ||
70 | Kjøp av post- og banktjenester, nedsettes med | 100 000 000 | |
fra kr 497 000 000 til kr 397 000 000» |
I saldert budsjett 2010 er det budsjettert med et utbytte fra NSB AS på 145 mill. kroner. Endelig årsresultat for konsernet (etter skatt og minoritetsinteresser) i 2009 ble på 345 mill. kroner. Statens utbyttepolitikk overfor selskaper forvaltet av Samferdselsdepartementet tilsier en forventning om et utbytte på 50 pst. av resultatet, begrenset oppad til fri egenkapital. Regjeringen foreslår et utbytte fra NSB AS for regnskapsåret 2009 på 172 mill. kroner.
Det foreslås å øke bevilgningen på kap. 5611 Aksjer i NSB AS, post 85 Utbytte. med 27 mill. kroner.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Fremskrittspartiet, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet viser til at regjeringen ønsker å øke utbyttet fra NSB AS fra 145 mill. kroner til 172 mill. kroner, og at dette utgjør en økning på 27 mill. kroner. Disse medlemmer mener at utbyttegraden allerede er svært høy, og påpeker at disse midlene vil kunne brukes til investeringer som gir passasjerene en bedre reiseopplevelse. Disse medlemmer vil for øvrig minne om sitt forslag i forbindelse med statsbudsjettet for 2010 i Innst. 13 S (2009–2010) om å avvikle togmonopolet og åpne for konkurranseutsetting av alle jernbanestrekninger i Norge.
Disse medlemmer går imot regjeringens forslag.
I saldert budsjett 2010 er det ikke budsjettert med utbytte fra Baneservice AS. Endelig årsresultat for konsernet (etter skatt og minoritetsinteresser) i 2009 ble på 41,4 mill. kroner. Resultatforbedringen har i stor grad sammenheng med sluttoppgjør fra Statens Pensjonskasse i forbindelse med overgang til ny kollektiv pensjonsordning fra 1. januar 2009. Statens utbyttepolitikk overfor selskaper forvaltet av Samferdselsdepartementet tilsier en forventning om et utbytte på 50 pst. av resultatet, begrenset oppad til fri egenkapital. Regjeringen foreslår et utbytte fra Baneservice AS for regnskapsåret 2009 på 20,4 mill. kroner.
Det foreslås å bevilge 20,4 mill kroner på kap. 5623 Utbytte fra Baneservice AS, post 85 Utbytte.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Fremskrittspartiet, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet viser til at Fremskrittspartiet og Høyre fremmet felles forslag i Innst. 13 S (2009–2010) om å selge Baneservice. Disse medlemmer viser til at begrunnelsen for dette var at staten gjennom eierskapet av Baneservice har en uheldig dobbeltrolle i forbindelse med anbudskonkurranser. Disse medlemmer viser videre til statsrådens svar på budsjettspørsmål 21 fra finanskomiteen/Fremskrittspartiets fraksjon av 12. mai 2010 om estimert markedsverdi på Baneservice AS, der det kommer frem at markedsverdien i 2005 ble estimert til 80 mill. kroner. Disse medlemmer viser til at et selskap i privat sektor neppe hadde blitt tappet for en økonomisk gevinst knyttet til overgang til ny kollektiv pensjonsordning.
Disse medlemmer går imot regjeringens forslag.
Bevilgningen skal dekke det årlige bidraget til konvensjoner og organisasjoner som Stortinget eller regjeringen har vedtatt at Norge ved Miljøverndepartementet skal være medlem i. Kontingentene som Norge skal betale for Kyotoprotokollen og klimakonvensjonen i 2010 ble nylig økt.
Det foreslås derfor at bevilgningen under kap. 1400 post 71 økes med 407 000 kroner.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmet fra Kristelig Folkeparti, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti viser til Kristelig Folkepartis alternative statsbudsjett for 2010, der økningen i bevilgningen ble foreslått redusert noe. Dette medlem foreslår å redusere bevilgningen med 5 mill. kroner.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
1400 | Miljøverndepartementet | ||
1 | Driftsutgifter, nedsettes med | 5 000 000 | |
fra kr 221 010 000 til kr 216 010 000» |
Komiteens medlem fra Venstre vil vektlegge betydningen av en ambisiøs miljøpolitikk med mål om å sikre livsgrunnlaget for kommende generasjoner og for alle deler av verden og skape likeverdige muligheter for alle. Naturmiljøet er vårt livsgrunnlag. Det er et grunnleggende liberalt verdisyn å skape et økologisk likt utgangspunkt for alle generasjoner. Å hegne om miljøet og naturen er avgjørende for vår eksistens. Miljøpolitikk er å ta hensyn til langsiktige effekter på miljøet, selv om forurensning og overutnytting av ressurser kan gi kortsiktige fordeler. Dette medlem vil at Norge skal være et foregangsland og bidra til å finne løsninger også andre land kan benytte. Globalt står vi overfor tre hovedutfordringer i miljøpolitikken: Utslipp av klimagasser, miljøgifter og tap av biologisk mangfold. Dette medlem vil påpeke at Norge har et nasjonalt ansvar for disse miljøutfordringene. I tillegg gjenstår det mye regionalt og lokalt miljøarbeid i forhold til lokal luft- og vannkvalitet, ressurs- og avfallshåndtering, sikring av viktige naturområder og tilgang til natur.
Dette medlem har merket seg mange organisasjoners bekymring for manglende bevilgninger til tiltak for bevaring av villaksen. Levende lakseelver er viktige for å bevare det biologiske mangfoldet og for reiselivet og turismenæringen i distriktene. Dette medlem deler denne bekymringen, og vil understreke at Norge har et særlig ansvar for å forvalte våre unike villaksstammer. Dette medlem foreslår derfor en økning av bevilgning til særlige tiltak for villaksstammene med 10 mill. kroner i forhold regjeringens forslag.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
1427 | Direktoratet for naturforvaltning | ||
21 | Spesielle driftsutgifter, forhøyes med | 10 000 000 | |
fra kr 254 485 000 til kr 264 485 000» |
En gjennomgang foretatt av Direktoratet for naturforvaltning viser at flere store tilsagn knyttet til båndlegging av friluftsområder gitt i perioden 2006-2008 vil komme til utbetaling i 2010. Dette er tidligere enn først antatt. For å dekke disse utbetalingene foreslås en økning av bevilgningen på kap. 1427 post 30 på 15 mill. kroner. Det foreslås en tilsvarende reduksjon i tilsagnsfullmakten for 2010 på 15 mill. kroner på kap. 1427 post 30, jf. forslag til romertallsvedtak.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag, jf. forslag til vedtak I og IV. 3 under kapittel 23 Komiteens tilråding.
Komiteens medlem fra Venstre vil understreke betydningen av friluftslivet også som et ledd i en styrking av folkehelsen og arbeidet for en bærekraftig utvikling. Det er viktig å sikre friluftslivets utfoldelse gjennom arealer for friluftsliv, rettighet for ferdsel, aktiviteter og liknende. Dette medlem foreslår en økning av bevilgning til friluftslivstiltak med 20 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
1427 | Direktoratet for naturforvaltning | ||
31 | Tiltak i friluftsområder, kan overføres, forhøyes med | 20 000 000 | |
fra kr 24 500 000 til kr 44 500 000» |
I løpet av de siste to til tre årene har framdriften i arbeidet med frivillig skogvern økt betydelig. Det foreligger derfor en rekke frivillig vern-områder som er klare for vernevedtak. I mars 2010 ble det vernet 13 frivillig vern-områder. Den resterende bevilgningen på 2010-budsjettet er i stor grad bundet opp til erstatninger for tidligere års vernevedtak i Trillemarka og til vern av grunn eid av Statskog SF. En økt bevilgning på 60 mill. kroner gir rom for at det inneværende år kan fattes vernevedtak for en rekke nye ferdigbehandlede frivillig-vern områder.
Det foreslås på denne bakgrunn en økt bevilgning på 60 mill. kroner til nytt frivillig skogvern på kap. 1427 post 35.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Høyre viser til Dokument 8:84 S (2009–2010) Representantforslag fra stortingsrepresentantene Erna Solberg, Nikolai Astrup, Trond Helleland og Siri A. Meling om opprettelse av et fond og et virkemiddelapparat for utvikling av klimavennlig teknologi der det er foreslått et nytt fond som skal gi investeringsstøtte til investeringer i ny klimavennlig teknologi i norske bedrifter.
Disse medlemmer foreslår å bevilge 5 mrd. kroner i fondskapital til et slikt fond i statsbudsjettet for 2010.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«Stortinget ber regjeringen etablere et fond for miljøvennlig teknologi på 5 mrd. kroner. Den årlige avkastningen skal komme i tillegg til ordinære bevilgninger, og benyttes til å gi investeringsstøtte til investeringer i ny klimavennlig teknologi i norske bedrifter.»
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
1427 | Direktoratet for naturforvaltning: | ||
90 | (NY) Fond for miljøvennlig teknologi - fondskapital, bevilges med | 5 000 000 000» |
Komiteens medlem fra Venstre vil vise til at regjeringen Bondevik II i sin periode trappet opp innsatsen i kulturminnearbeidet. Dette medlem savner en offensiv oppfølging av dette arbeidet fra regjeringen. Dette medlem vil blant annet vise til at regjeringen har åpnet opp for at midlene fra kulturminnefondet skal gå til flere oppgaver – uten å øke fondets størrelse samtidig. På denne bakgrunn foreslår dette medlem å øke overføringene til kulturminnefondet med 200 mill. kroner fra 2009.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
1432 | Norsk kulturminnefond | ||
90 | (NY) Fondskapital, bevilges med | 200 000 000» |
I statsbudsjettet for 2010 er det forutsatt salg av 35 000 klimakvoter gjennom statens ordning for frivillig kjøp av klimakvoter. I 2009, som var det første hele driftsåret for ordningen, ble det solgt 11 889 kvoter. En vesentlig del av omsetningen har gått til et fåtall bedriftskunder. Basert på fjorårets salg er anslaget for solgte kvoter i 2010 redusert fra 35 000 til 15 000 kvoter.
Den statlige ordningen for frivillig kvotekjøp skal drives etter selvkostprinsippet. Selvkostkalkylen for de to første driftsårene viser at ordningen hadde et underskudd på 152 750 kroner. Klima- og forurensningsdirektoratet vil tilpasse administrasjonskostnadene til et lavere omsetningsnivå, og sørge for at underskuddet fra oppstartsårene dekkes inn i løpet av tre år. For å begrense administrasjonskostnadene, vil driftskostnadene og kostnader til videreutvikling av nettstedet holdes på et minimumsnivå. Markedsføringskostnadene skal også reduseres og det skal satses mer på promotering gjennom gratiskanaler.
Videre vil Klima- og forurensningsdirektoratet gjøre nødvendige justeringer av administrasjonspåslaget slik at selvkostprinsippet ivaretas, samt tilpasse påslaget til ressursbruken knyttet til ulike avtaler om salg av klimakvoter.
Bevilgningen under kap. 1441 post 22 foreslås redusert med 3,387 mill. kroner som følge av redusert anslag for salg av kvoter.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmet fra Kristelig Folkeparti, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet og Venstre mener en statlig ordning for frivillig kjøp av klimakvoter ikke er riktig bruk av offentlige midler. Disse medlemmer mener denne oppgaven kan og bør ivaretas av for eksempel ideelle organisasjoner. Disse medlemmer viser til at revidert nasjonalbudsjett for 2010 viser at ordningen har hatt mye mindre suksess enn regjeringen antok, og at man nå nedjusterer antatt salg fra 35 000 til 15 000 kvoter.
Disse medlemmer fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«Stortinget ber regjeringen avvikle den statlige ordningen for frivillig kjøp av klimakvoter.»
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti viser til Kristelig Folkepartis alternative statsbudsjett for 2010, der økningen i bevilgningen ble foreslått redusert noe. Dette medlem foreslår å redusere bevilgningen med 5 mill. kroner.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
1441 | Statens forurensningstilsyn | ||
1 | Driftsutgifter, nedsettes med | 5 000 000 | |
fra kr 308 160 000 til kr 303 160 000» |
Komiteens medlem fra Venstre er bekymret for miljøtilstanden i mange av landets fjorder, havner og innsjøer med hensyn på høye konsentrasjoner av miljøgifter. Mye er historisk forurensing som representerer en betydelig belastning for naturmiljøet. Regjeringen har bebudet økt innsats for å rydde opp i denne forurensingen. Dette løftet følges ikke tilstrekkelig opp. Dette medlem foreslår å øke bevilgningene til oppryddingstiltak for forurenset grunn og sjøbunn med 20 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
1441 | Statens forurensningstilsyn | ||
39 | Oppryddingstiltak, kan overføres, forhøyes med | 20 000 000 | |
fra kr 157 000 000 til kr 177 000 000» |
Posten foreslås redusert med 3,382 mill. kroner som følge av nedjusterte salgsprognoser, jf. omtale under kap. 1441 Klima- og forurensningsdirektoratet, post 22 Statlig ordning for frivillig kjøp av klimakvoter.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Ved behandlingen av St.meld. nr. 13 (2001–2002) Fremtidig organisering av tinglysing i fast eiendom, fattet Stortinget 12. juni 2002 vedtak om å be regjeringen om å opprette et sentralt tinglysingsregister tilknyttet Statens kartverks hovedkontor i Ringerike kommune. Den daværende justiskomiteens flertall la til grunn at ansvaret for tinglysingen i sin helhet kunne overføres til Miljøverndepartementet når sentraliseringen av tinglysingen var sluttført. Overføringen av tinglysingen fra domstolene til Statens kartverk ble sluttført i oktober 2007.
Som følge av lov av 19. mai 2006 nr. 19 om rett til innsyn i dokument i offentleg verksemd (offentleglova), er grunnlaget for St.meld. nr. 13 (2001–2002) vesentlig endret. Regjeringen nedsatte derfor høsten 2006 en arbeidsgruppe med deltakelse fra Justisdepartementet og Miljøverndepartementet til å utrede den framtidige organiseringen av tinglysingen i Norge.
På bakgrunn av anbefalingene i utredningen foreslås ansvaret for tinglysingen overført fra Justisdepartementet til Miljøverndepartementet med virkning fra 1. juli 2010. Overføringen innebærer at forskriftskompetansen etter tinglysingsloven og etter kapittel 6 i burettslagslova knyttet til registrering av borettslagsboliger overføres til Miljøverndepartementet. Ansvaret for tinglysingsloven forblir i Justisdepartementet. Ansvaret for burettslagslova forblir i Kommunal- og regionaldepartementet.
Endringen medfører at gjeldende bevilgninger under kap. 462 Tinglysing og kap. 3462 Tinglysing i sin helhet foreslås overført fra Justisdepartementet til Miljøverndepartementet, med unntak av 0,25 mill. kroner på kap. 462 som foreslås overført til kap. 400 Justisdepartementet, post 1 Driftsutgifter til dekning av utgifter til en selskapsgjennomgang av Norsk Eiendomsinformasjon as.
Overført beløp på kap. 462 post 1 fra 2009 på 9,512 mill. kroner vil bli stilt til disposisjon for Miljøverndepartementet.
På denne bakgrunn foreslås det bevilget 182,521 mill. kroner under kap. 1465 post 1, mens bevilgningen under kap. 462 post 1 under Justisdepartementet reduseres tilsvarende. Det foreslås også en merinntektsfullmakt under posten, jf. forslag til romertallsvedtak.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag, jf. forslag til vedtak I og II. 3 under kapittel 23 Komiteens tilråding.
Som følge av at ansvaret for tinglysningen overføres fra Justisdepartementet til Miljøverndepartementet foreslås det å overføre 51,76 mill. kroner fra Justisdepartementet til Miljøverndepartementet. Det foreslås bevilget 51,76 mill. kroner under et nytt kap. 4465 Statens kartverk, arbeid med tinglysing og nasjonal geografisk infrastruktur, post 1 Gebyrinntekter tinglysing, borettslag under Miljøverndepartementet.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Som følge av at ansvaret for tinglysningen overføres fra Justisdepartementet til Miljøverndepartementet foreslås det en overføring fra Justisdepartementet til Miljøverndepartementet på 928,8 mill. kroner. I tillegg anslås inntektene nå å bli 22 mill. kroner høyere enn i saldert budsjett. Det foreslås derfor en bevilgning på 950,8 mill. kroner under et nytt kap. 4465 Statens kartverk, arbeid med tinglysing og nasjonal geografisk infrastruktur, post 2 Gebyrinntekter tinglysing, fast eiendom under Miljøverndepartementet.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen på kap. 1471 post 1 foreslås økt med til sammen 33,087 mill. kroner knyttet til økte oppdragsinntekter, husleiekompensasjon og klassifisering av forskningsfartøyet Lance.
Det foreslås å øke bevilgningen på kap. 1471 post 1 med 28,475 mill. kroner mot tilsvarende økte inntekter under kap. 4471 post 3 Inntekter fra diverse tjenesteyting. Inntektene på 28,475 kroner går til å dekke utgifter Norsk Polarinstitutt har til å utføre oppdrag for Norges Forskningsråd og andre aktører.
I statsbudsjettet for 2010 ble det gitt kompensasjon til leietakerne for husleieøkning knyttet til visse byggrelaterte tiltak i forbindelse med behandlingen av St.prp. nr. 37 (2008–2009). Dette ble ikke innarbeidet i Miljøverndepartementets budsjettramme i statsbudsjettet for 2010, og det fremmes derfor forslag om en husleiekompensasjon på 112 000 kroner på kap. 1471 post 1.
Forskningsfartøyet Lance er Norges eneste isgående forskningsfartøy. Fartøyet har vært brukt av Norsk Polarinstitutt som forsknings- og ekspedisjonsfartøy siden 1980, først og fremst i Arktis, men tidvis også i Antarktis. Fartøyet er viktig for gjennomføring av flere av de største forskningsprogrammene ved instituttet, ikke minst innen klimaforskning. Lance ble sjøsatt i 1978, og fartøyet må på grunn av alder gjennomgå en 30-års klassifisering innen utgangen av 2010 for å beholde nødvendige sertifikater. Dette innebærer dokksetting og en omfattende gjennomgang av fartøyets tekniske tilstand. Det er satt av 2,5 mill. kroner innenfor den ordinære driftsbevilgningen til denne klassifiseringen. Tilstanden på fartøyet er verre enn først antatt, og prisen på klassifiseringen blir høyere enn forventet. Totalt vil klassifiseringen koste 7 mill. kroner. Det foreslås derfor en tilleggsbevilgning for å dekke merkostnaden.
Bevilgningen på kap. 1471 post 1 foreslås derfor økt med 4,5 mill. kroner til klassifisering av Lance.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Inntektene under Norsk Polarinstitutt har økt betraktelig på grunn av økte bidrag til Norsk Polarinstitutts forskning fra Forskningsrådet, EU og andre samarbeidspartnere, i hovedsak som følge av det internasjonale polaråret. Det foreslås derfor å øke bevilgningen på posten med 28,475 mill. kroner. Det foreslås også tilsvarende økte utgifter, jf. omtale under kap. 1471 post 1.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
I statsbudsjettet for 2010 er det bevilget 17 mill. kroner under kap. 1474 post 1 til etablering av et nytt senter for klima og miljø i Tromsø. Det foreslås nå en ny fordeling av midlene, hvor 5 mill. kroner bevilges på en 50-post og 9,8 mill. kroner bevilges på en 70-post, mens 2,2 mill. kroner beholdes på 1-posten.
Organiseringen begynner nå å ta form, men det er fremdeles usikkert hvor stor andel som vil gå til henholdsvis statlige og private mottakere. Det foreslås derfor å tilføye stikkord på post 1 og de nye postene 50 og 70. Kap. 1474 post 1 foreslås tilføyd «kan nyttes under postene 50 og 70». Kap. 1474 ny post 50 foreslås tilføyd stikkordene «kan overføres, kan nyttes under postene 1 og 70». Kap. 1474 ny post 70 foreslås tilføyd «kan overføres, kan nyttes under postene 1 og 50».
Det foreslås på denne bakgrunn å redusere bevilgningen under kap. 1474 med 14,8 mill. kroner mot nye bevilgninger under kap. 1474 (ny) post 50 og (ny) post 70.
Det foreslås en bevilgning på 5 mill. kroner på en ny post 50 under kap. 1474, jf. omtale under kap. 1474 post 1.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Det foreslås en bevilgning på 9,8 mill. kroner på en ny post 70 under kap. 1474, jf. omtale under kap. 1474 post 1.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
I forbindelse med behandlingen av stortingsproposisjon nr. 1 (2008–2009) vedtok Stortinget 8. desember 2008 følgende anmodningsvedtak nr. 120:
«Stortinget ber Regjeringen på bakgrunn av erfaringene fra Gulen orientere Stortinget om gjennomgangen av kontroll og tilsyn med inn og utskiping av farlige stoffer og avfall i norske havner.»
Det vises til proposisjonen for redegjørelse av saken.
Komiteen tar redegjørelsen til orientering.
Regjeringen har tidligere varslet at den midtveis i den første Kyoto-perioden (2010) ville legge fram en vurdering av klimapolitikken og behov for endrede virkemidler for Stortinget. Regjeringen har bestemt at stortingsmeldingen om klimapolitikken og behov for endrede virkemidler skal legges fram for Stortinget høsten 2011. Klimakur 2020 er et viktig grunnlag for stortingsmeldingen. Kostnadsanslagene for Klimakur vil bli vurdert i nasjonalbudsjettet 2011.
Komiteen tar redegjørelsen til orientering.
Miljøverndepartementet overtok i 2007 både bygninger og festekontrakter for Hjerkinnhus fra Forsvarsdepartementet/Forsvarsbygg. Overdragelsen skjedde som forvaltningsoverføring. Formålet med overdragelsen var å legge til rette for driften av Norsk Villreinsenter Nord.
Saken ble fremmet i St.prp. nr. 69 (2006–2007), der det heter:
«I forbindelse med behandlingen av Revidert nasjonalbudsjett 2006 og statsbudsjettet for 2007 har Stortinget lagt til rette for etablering av Norsk Villreinsenter. Som oppfølging av disse vedtakene har Direktoratet for naturforvaltning etablert Stiftelsen Norsk Villreinsenter med to avdelinger: Villreinsenter Sør (lokalisert til Skinnarbu i Tinn kommune) og Villreinsenter Nord med Hjerkinnhus i Dovre kommune som den mest aktuelle lokalisering.
Hjerkinnhus eies av Forsvarsbygg. Som ledd i avviklingen av skytefeltet skal anlegget avhendes til takst (9,5 mill. kroner). Statlige interessenter har forkjøpsrett. Regjeringen mener at Hjerkinnhus bør sikres som lokaliseringssted for Norsk Villreinsenter Nord.
Det vil imidlertid være mest hensiktsmessig at lokale myndigheter kan overta eiendommen og anlegget i samarbeid med Norsk Villreinsenter. Miljøverndepartementet vil ta opp forhandlinger med lokale myndigheter om dette.
Det fremmes forslag om en bevilgning på 9,5 mill. kroner til overtakelse av anlegget.»
Stortinget sluttet seg til dette, jf. Innst. S. nr. 230 (2006–2007), og bevilget 9,5 mill. kroner til overtagelsen.
Både under forberedelsen av denne saken og i etterkant av overtagelsen, har det vært ført forhandlinger med Dovre kommune. Det foreliggende forslaget innebærer at kommunen overtar hele anlegget, og deretter selger den ene delen til private mot at inntektene tilføres villreinsenteret. Etter at flere tilbydere meldte seg har Dovre kommune inngått kjøpekontrakt med et selskap for en pris på 1,8 mill. kroner. Kjøpekontrakten trer i kraft når kommunen formelt har overtatt anlegget.
På denne bakgrunn foreslås det at anlegget overføres samlet til Dovre kommune, og at Dovre kommune, etter at salget av den ene delen er gjennomført, overfører kjøpesummen direkte til Norsk villreinsenter, jf. forslag til romertallsvedtak.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag, jf. forslag til vedtak XVIII under kapittel 23 Komiteens tilråding.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet fremmer følgende forslag:
«Stortinget ber regjeringen legge frem en sak om regjeringens planlagte klimakvotehandel.»
«Stortinget ber regjeringen legge frem en sak om regjeringens regnskogsatsing.»
«Stortinget ber regjeringen fremlegge en sak om Enovas fremtidige rolle, sett i lys av Riksrevisjonens rapport, arbeidet med grønne sertifikater og muligheten for en ordning med hvite sertifikater.»
Komiteens medlemmer fra Høyre merker seg diskusjonen rundt skogens rolle i NOU 2009:16 «Globale miljøutfordringer – norsk politikk». Denne delen av rapporten har pådratt seg betydelig kritikk fra skogbrukets organisasjoner og fra Landbruksdepartementet. Dette gjenspeiler at skogens rolle i et klimaperspektiv er betydelig og komplisert. Norsk skogbruk har tradisjon for bærekraftig bruk. Skogressursen har økt betydelig i denne perioden og potensialet for binding av CO2 i skog er betydelig. Disse medlemmer forutsetter at dette er perspektiver som departementet tar med seg i den videre behandling av denne delen av rapporten.
Ved behandlingen av St.prp. nr. 37 (2008–2009) Om endringer i statsbudsjettet 2009 med tiltak for arbeid ble det bevilget 12,6 mill. kroner til rehabilitering av fasaden på hovedhuset på Skaugum. Under gjennomføringen er det avdekket skjulte konstruksjoner i grunnen og feil arealberegning av fasaden. Dette har medført behov for økt bevilgning for å ferdigstille prosjektet.
Det foreslås på denne bakgrunn å bevilge 1,5 mill. kroner på posten.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Som følge av endringene i departementsstrukturen fra 1. januar 2010, ble det i Prop. 1 S Tillegg 3 (2009–2010) Endring av Prop. 1 S om statsbudsjettet for 2010 (Saldering mv.) fremmet forslag om en del budsjettmessige justeringer. Disse justeringene tok ikke høyde for alle endringene, herunder bl.a. husleie. Det ble derfor varslet at det ville bli foreslått ytterligere budsjettjusteringer i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett 2010.
Det foreslås å redusere bevilgningen på kap. 1500 post 1 med 433 000 kroner mot tilsvarende økte utgifter på kap. 600 Arbeidsdepartementet, post 1 Driftsutgifter blant annet knyttet til lønnsutgifter.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Sikringsprosjektet i regjeringskvartalet er blitt dyrere enn forventet, bl.a. som følge av at reguleringen av Grubbegata har blitt mer omfattende enn først antatt.
Det foreslås på denne bakgrunn å øke bevilgningen på posten med 45 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Ved Stortingets behandling av Ot.prp. nr. 45 (2007–2008) Om lov om planlegging og byggesaksbehandling ble det vedtatt en hjemmel for å innføre en frist for klageinstansens behandling av klager i bygningssaker, og det er antydet en saksbehandlingsfrist på tre måneder. Selve fristlengden skal fastsettes i forskrift. Før det kan innføres en slik frist, bør Fylkesmannen tilføres ressurser for å bygge ned restanser i behandlingen av klager i bygningssaker.
Som et engangstiltak foreslås det å øke bevilgningen på posten med 5,5 mill. kroner.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmet fra Venstre, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlem fra Venstre mener at det er en stor utfordring at offentlig sektor stadig blir større og mer omfattende og at den statlige kontroll og statlige oppgaver blir flere. Dette medlem ønsker både å flytte oppgaver ned til kommunen og en mer effektiv offentlig sektor og stat. Dette medlem forslår derfor å redusere driftsutgiftene under fylkesmannsadministrasjonen på 5 pst. eller om lag 30 mill. kroner på kap 1510 post 1. Dette medlem slutter seg imidlertid til regjeringens forslag om en engangsbevilgning på 5,5 mill. kroner for å bygge ned restanser i behandlingen av klager i bygningssaker.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
1510 | Fylkesmannsembetene | ||
1 | Driftsutgifter, nedsettes med | 24 700 000 | |
fra kr 1 208 018 000 til kr 1 183 318 000» |
Komiteens medlem fra Venstre mener at det er en stor utfordring at offentlig sektor stadig blir større og mer omfattende og at den statlige kontroll og statlige oppgaver blir flere. Dette medlem ønsker både å flytte oppgaver ned til kommunen og en mer effektiv offentlig sektor og stat. Dette medlem forslår derfor å redusere driftsutgiftene under fylkesmannsadministrasjonen på 5 pst. eller om lag 3,4 mill. kroner på kap. 1510 post 21.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
1510 | Fylkesmannsembetene | ||
21 | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, nedsettes med | 3 400 000 | |
fra kr 154 800 000 til kr 151 400 000» |
Som følge av regjeringens ønske om å skape dialog og få gode innspill via Internett, ble bloggen Samarbeid for arbeid lansert 15. februar 2010. Lanseringen medfører økte utgifter til teknisk spesifikasjon, utvikling av funksjonalitet, opplæring og dokumentasjon, testing og øvrig drift.
Det foreslås på denne bakgrunn å øke bevilgningen på posten med 1,6 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
I 2008 ble det besluttet å investere i et nytt sikringsanlegg i regjeringskvartalet med en total kostnadsramme på 26,5 mill. kroner. Det ble lagt opp til at investeringen skulle fordeles over tre år med 9 mill. kroner i 2008, 9 mill. kroner i 2009 og 8,5 mill. kroner i 2010.
Prosjektet har vist seg å bli 5,9 mill. kroner dyrere enn forutsatt. Merkostnadene skyldes nødvendig infrastruktur (1,3 mill. kroner), nødvendige tiltak underveis i prosjektet, blant annet utgifter til nettverk og nettverksløsning (2,6 mill. kroner), samt utbedring av dagens nødstrømsløsning (2 mill. kroner). Merutgiftene utgjør 4,7 mill. kroner i 2010 og 1,2 mill. kroner i 2013.
Det foreslås på denne bakgrunn å øke bevilgningen på posten med 4,7 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Høyre viser til at det er bred enighet om at konkurranse bidrar til mangfold, kvalitet og innovasjon i produksjon og omsetning av varer og tjenester. Konkurranse og markedsbaserte løsninger er ofte også en god måte å organisere offentlig finansierte velferdsoppgaver på, med forbedret kvalitet og bedre utnyttelse av økonomiske ressurser. Disse medlemmer viser til at Høyre i sitt alternative budsjett for 2010 foreslo å styrke bevilgningen til Konkurransetilsynet med 5 mill. kroner, jf. Innst. 8 S (2009–2010).
Klagenemnda for offentlige anskaffelser (KOFA) opplever stadig økende saksmengde. I tillegg er saksmengden blitt vesentlig mer kompleks etter at nemnda fikk myndighet til å ilegge gebyr for ulovlige direkteanskaffelser i 2007. Kort saksbehandlingstid er viktig for at KOFA skal oppleves som et reelt alternativ til domstolene. Det foreslås på denne bakgrunn å øke bevilgningen på posten med 2 mill. kroner. Midlene skal bidra til at gjennomsnittlig saksbehandlingstid i KOFA skal utgjøre 3 og 4 (gebyrsaker) måneder.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Høyre registrerer at regelverket for offentlige anskaffelser ofte brytes. Det økende antall saker gjør det nødvendig å styrke nemndas arbeid. Dette er noe regjeringen Stoltenberg i lang tid har tatt for lett på, og disse medlemmer er glade for at regjeringen nå øker bevilgningen med 2 mill. kroner. Disse medlemmer vil vise til at Høyre i sitt alternative budsjett for 2010 styrket bevilgningen til KOFA med 3 mill. kroner.
Direktoratet for forvaltning og IKT (Difi) har ansvar for å etablere og drifte en felles infrastruktur for eID i offentlig sektor. Hensikten er å sikre at innbyggerne kan logge seg på offentlige tjenester med samme elektroniske identitet uavhengig av hvor tjenestene kommer fra. Under gjennomføringen av eID-programmet har bruken av MinID og ID-porten økt langt raskere enn forventet, og blitt mer enn doblet på ett år. Den raske veksten har således ført til at driftskostnadene kommer tidligere enn forventet, og Difi må forsere oppgraderingen av forvaltningsmiljøene for løsningen.
Følgende forhold innebærer økte utgifter:
Økt bemanningsbehov grunnet mange henvendelser om brukerstøtte medfører økt bevilgningsbehov i 2010. Tilfanget av tjenesteeiere og tjenester i ID-porten har økt raskere enn forventet. For å holde svartider til brukerstøtte på et akseptabelt nivå, har Difi måttet øke kapasiteten vesentlig, både ved lengre åpningstid og flere personer. Difi vil trenge minimum sju nye årsverk til brukerstøtte og informasjonshåndtering. I tillegg må det også leies inn personell fra vikarbyråer og tilkallingshjelp i perioder med mange henvendelser.
Volumøkning fører til at det må sendes ut flere pinkodebrev og SMS-meldinger i MinID. Kostnadene øker med om lag 3 mill. kroner sammenlignet med forutsetningene i saldert budsjett.
Difis underleverandører må skalere opp maskinvare (flere datamaskiner grunnet større volum), programvare (sikkerhetslogging, økonomioppfølging med mer) og personell (flere som overvåker og yter service) som en konsekvens av lenger oppetid og økt volum.
Det foreslås på denne bakgrunn å øke bevilgningen på posten med 13 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Fase 1 av rehabiliteringen av sentrumsbygningene ved Universitetet i Oslo omfatter Aulaen, Midtfløy og Vestfløy, samt refundamentering av Domus Bibliotecha, Professorboligen og Gymnastikk-bygningen. Kostnadsrammen er på 534,5 mill. kroner per1. juli 2010. Prosjektet startet opp i 2008. Det er lagt til grunn at innvendige arbeider i Aulaen skal være ferdig restaurert til Universitetets 200-års jubileum i 2011, og at de resterende arbeidene skal være ferdige i slutten av 2012. Det er bevilget 138 mill. kroner til prosjektet i 2010.
Forskjøvet oppstart av arbeider knyttet til Vestfløyen medfører forskyvning av utbetalinger fra 2010 til 2011.
Det foreslås på denne bakgrunn å redusere bevilgningen til prosjektet med 17 mill. kroner.
Prosjektet nytt bygg for Informatikk II ved Universitetet i Oslo ble startet opp i 2006. Kostnadsrammen er på 1 372,1 mill. kroner per1. juli 2010. Det ble lagt til grunn at det nye bygget skal tas i bruk til semesterstart i 2010. Fordi det har oppstått feil i arbeidene med gulvbelegget i fjerde etasje i sør- og midtfløyen, må åpningen utsettes til første semester 2011. Det er ventet at prosjektet holder seg innenfor styringsrammen, men forsinkelsen gjør at sluttutbetalingen blir forskjøvet fra 2010 til 2011. Det er bevilget 285 mill. kroner til prosjektet i 2010.
Det foreslås på denne bakgrunn å redusere bevilgningen til prosjektet med 25 mill. kroner.
Halden fengsel ble åpnet 8. april 2010. Prosjektet har en forventet sluttkostnad på om lag 1 350 mill. kroner. Dette er 200 mill. kroner lavere enn kostnadsrammen og nær 60 mill. kroner lavere enn styringsrammen. Til sluttoppgjør er det bevilget 150 mill. kroner i 2010.
Som følge av lavere sluttoppgjør enn forventet, foreslås det å redusere bevilgningen til prosjektet med 50,378 mill. kroner.
Prosjektet ble gitt sluttbevilgning i 2003 med en kostnadsramme på 996,9 mill. kroner (prisnivå perjuli 2003), jf. St.prp. nr. 1 (2002–2003) Arbeids- og administrasjonsdepartementet. Av en usikkerhetsavsetning på 42,3 mill. kroner er det 0,2 mill. kroner igjen. Bygget ble overtatt av Universitetet i Bergen i 2003, og i perioden etter overtakelse har Statsbygg fulgt opp reklamasjonsarbeider. Gjenstående reklamasjonsarbeider er knyttet til mangler ved sprinkel- og ventilasjonsanlegget, samt vannlekkasjer.
Statsbygg og Universitetet i Bergen er kommet til enighet om fordeling av kostnadene for disse arbeidene. Universitetet i Bergen skal finansiere utbedring av sprinkel- og ventilasjonsanlegget over eget budsjett, mens kostnadene på om lag 5 mill. kroner forbundet med lekkasjer foreslås dekket av Statsbygg.
Det legges opp til å benytte 5 mill. kroner til prosjektet innenfor gjeldende bevilgning på posten.
Samlet foreslås det å redusere bevilgningen på posten med 92,378 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti viser til Kristelig Folkepartis alternative statsbudsjett for 2010, der enkelte prosjekter ble foreslått utsatt og økningen i bevilgningen ble foreslått redusert noe. Dette medlem foreslår å redusere bevilgningen med 37,5 mill. kroner.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
1580 | Byggeprosjekter utenfor husleieordningen | ||
33 | Videreføring av byggeprosjekter, kan overføres, nedsettes med | 129 878 000 | |
fra kr 773 000 000 til kr 643 122 000» |
Stortinget har vedtatt en kostnadsramme for patologibygget i Pilestredet Park ved Høgskolen i Oslo på 705 mill. kroner (prisnivå pr. juli 2009), jf. Prop. 49 S (2009–2010) Om endringer i statsbudsjettet for 2009 under Fornyings- og administrasjonsdepartementet. Kostnader til kunstnerisk utsmykning ble imidlertid utelatt ved fastsettelsen av kostnadsrammen. I henhold til kongelig resolusjon av 2. september 1997 Ordningen for utsmykking av statlige bygg skal det bevilges midler til kunstnerisk utsmykning av statlige finansierte bygninger.
Det forslås å øke bevilgningen på posten med 5,3 mill. kroner til kunstnerisk utsmykking av patologibygget ved Høgskolen i Oslo.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Det er avdekket betydelige skader på taket på Det kongelige slott som fører til lekkasjer, samt at det er et vesentlig varmetap på grunn av mangelfull isolasjon. I samarbeid med Riksantikvaren og Det kongelige hoff har Statsbygg utarbeidet et forprosjekt for rehabilitering av taket. Det er behov for 3 mill. kroner i 2010 for å kunne starte opp detaljprosjektering.
Det foreslås på denne bakgrunn å øke bevilgningen på posten med 3 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Enkelte av salgene på Fornebu er gjennomført med klausul om etteroppgjør. Midler til etteroppgjør ble siste gang bevilget i 2006. Deler av etteroppgjørene har imidlertid trukket ut i tid. Det gjenstår nå et oppgjør på 520 000 kroner.
Det foreslås på denne bakgrunn å bevilge 520 000 kroner på posten.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
De politiske partiene på Stortinget inngikk 10. april 2008 en avtale om hvordan forholdet mellom staten og Den norske kirke skal reguleres rettslig i fremtiden, jf. St.meld. nr. 17 (2007–2008) Staten og Den norske kirke. Avtalen innebærer blant annet at det skal gjennomføres en demokratireform i Den norske kirke med utprøving av nye regler for de kirkelige valgene i 2009 og 2011. Kirkevalgene i 2009 (valg til menighetsråd og bispedømmeråd) ble lagt til samme tid som stortingsvalget i 2009, og stemmestedene ved valgene ble lokalisert nær hverandre. Formålet var å legge til rette for økt valgdeltakelse. Deltakelsen ved valget til menighetsråd i 2009 var på vel 13 pst. Det er en betydelig økning i forhold til tidligere valg. Valgdeltakelsen til bispedømmerådsvalget var på 10 pst.
Til gjennomføring av kirkevalgene i 2009 ble det bevilget 68 mill. kroner, jf. St.prp. nr. 39 (2008–2009) Om endringer i statsbudsjettet for 2009 under Kultur- og kirkedepartementet (demokratireformen i Den norske kirke).
Kirkevalgene i 2011 vil bli avholdt samtidig med kommune- og fylkestingsvalget. Kirkerådet er ansvarlig for å tilrettelegge den praktiske gjennomføringen av kirkevalgene, slik som ved valgene i 2009. Med bakgrunn i erfaringene fra kirkevalgene i 2009, har Kirkerådet framholdt at det er nødvendig å påbegynne forberedelsene av valgene i 2011 i løpet av høsten 2010. Aktivitetene i 2010 vil blant annet bestå i å forberede kommunikasjons- og informasjonsopplegget for valgene, påbegynne arbeidet med valgmateriell, valghåndbok og opplæring av medarbeidere, samt forbedre tekniske systemløsninger, for eksempel valgmodulen i det kirkelige medlemsregisteret.
Det foreslås på denne bakgrunn å øke bevilgningen på posten med 6 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti har merket seg at det er et gap mellom antall årsverk i utearbeidet til Sjømannskirken og det antall som ligger til grunn for tilskuddet over statsbudsjettet. Dette medlem foreslår derfor å øke bevilgningen til Sjømannskirken med 2,5 mill. kroner for å øke antall årsverk det gis støtte for.
Dette medlem har merket seg at Stiftelsen Kirkens Ressurssenter mot vold og seksuelle overgrep er et nasjonalt og økumenisk ressurs- og kompetansested for kirkelige miljøer, og et møte- og samtalested for kvinner og menn med overgrepserfaring. Dette medlem viser til at senteret nå er i en vanskelig økonomisk situasjon og foreslår derfor å øke bevilgningen til ressurssenteret med 1 mill. kroner.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
1590 | Kirkelig administrasjon | ||
71 | Tilskudd til kirkelige formål, forhøyes med | 3 500 000 | |
fra kr 195 835 000 til kr 199 335 000» |
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti mener trosopplæringen er en viktig forutsetning for å opprettholde en bred og engasjert folkekirke. Dette medlem viser til at Stortinget har fastsatt at Trosopplæringsreformen skal være et 5-årig prosjekt løpende fra 1. januar 2004 og i fem år og at reformen så skulle trappes opp de neste fem årene. Dette medlem viser til at reformen allerede ligger etter den opptrappingsplanen som er vedtatt av Stortinget. Dette medlem foreslår derfor å øke bevilgningen med 10 mill. kroner.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
1590 | Kirkelig administrasjon: | ||
75 | Trosopplæring, kan overføres, kan nyttes under post 1, forhøyes med | 10 000 000 | |
fra kr 170 000 000 til kr 180 000 000» |
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet mener det er svært viktig å ivareta en åpen og tilgjengelig folkekirke. Over flere år er det blitt kuttet i lønnsposten til prestetjenesten i Den norske kirke, noe som har ført til problemer for kirken; søndagsprekener blir avlyst, og begravelser blir ikke alltid utført i henhold til gjeldende regelverk. Bakgrunnen for den uheldige økonomiske situasjonen går flere år tilbake i tid. Disse medlemmer mener at det må rettes opp i kirkens økonomiske situasjon.
Disse medlemmer foreslår å øke bevilgningen med 10 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en økning på 10 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
1591 | Presteskapet | ||
1 | Driftsutgifter, forhøyes med | 10 000 000 | |
fra kr 822 246 000 til kr 832 246 000» |
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti viser til at Den norske kirke står overfor en alvorlig prestemangel. Aldersfordelingen i presteskapet gjør at dette bare vil forverre seg de nærmeste årene. Dette medlem viser videre til geografiske forhold og bosettingsmønstre fører til at mange prester jobber alene. Når man da i tillegg har en situasjon der man fyller opp vakanser i nabosogn kan arbeidssituasjonen bli uansvarlig. Dette medlem mener at flere prestestillinger vil gi mer forutsigbarhet og mindre arbeidspress på den enkelte. Dette medlem foreslår derfor å øke bevilgningen med 15 mill. kroner for å kunne opprette flere prestestillinger.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
1591 | Presteskapet | ||
1 | Driftsutgifter, forhøyes med | 15 000 000 | |
fra kr 822 246 000 til kr 837 246 000» |
Fengselseiendommene ble innlemmet i husleieordningen til Statsbygg i 2009. Det er et stort vedlikeholdsetterslep på fengslene som er bygget opp over mange år. Det er behov for å øke bevilgningen til ekstraordinært vedlikehold på fengselseiendommene i 2010. Midlene vil blant annet bli benyttet til å gjennomføre brannanalyser, branntiltak og vedlikehold på prioriterte fengsler. Oslo fengsel, Åna fengsel og Ullersmo fengsel er blant de fengslene som vil bli prioritert.
Det foreslås på denne bakgrunn å øke bevilgningen på posten med 20 mill. kroner. Forslaget innebærer at driftsresultatkravet til Statsbygg reduseres fra -548,456 mill. kroner til -528,456 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Innenfor bevilgningen på posten er det avsatt 25 mill. kroner til å gjennomføre arkitektkonkurransen for nytt Nasjonalmuseum for kunst, arkitektur og design og fullføre denne prosessen fram til forhandlinger med arkitekt er avsluttet. Dette er den første fasen i prosjekteringen, og den videre framdriften vil være avhengig av hvilket konsept som blir valgt.
Det legges opp til å benytte ytterligere 15 mill. kroner til prosjektet for å starte arbeidet med forprosjektering av vinnerutkastet. Økningen kan dekkes innenfor gjeldende bevilgning på posten.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Nybygg for Gulating lagmannsrett ble startet opp sommeren 2009. Kostnadsrammen er 432,6 mill. kroner pr. 1. juli 2010. For 2010 er det bevilget 145 mill. kroner til prosjektet. Prosjektet har mottatt gunstigere tilbud på de store bygningsentreprisene og tekniske entrepriser enn forventet. I tråd med tidligere planer forventes bygget ferdigstilt sommeren 2011 med en sluttkostnad på om lag 375 mill. kroner.
Det foreslås på denne bakgrunn å redusere bevilgningen til prosjektet med 50 mill. kroner.
Det gamle patologibygget i Pilestredet Park skal rehabiliteres for å gi nye lokaler til sykepleierutdanningen ved Høgskolen i Oslo. Kostnadsrammen er på 720,7 mill. kroner i prisnivå perjuli 2010. Prosjektet ble startet opp i 2009 og fikk tilleggsbevilgning i forbindelse med behandlingen av St.prp. nr. 37 (2008–2009) Om endringer i statsbudsjettet 2009 med tiltak for arbeid. Det er avsatt 80 mill. kroner til prosjektet i 2010. Forsert fremdrift i prosjektet har medført et høyere bevilgningsbehov i 2010 enn først planlagt. Prosjektet er forventet ferdigstilt til skolestart august 2012.
Det foreslås på denne bakgrunn å øke bevilgningen til prosjektet med 20 mill. kroner.
Høgskolen i Vestfold skal samles på Bakkenteigen i Horten kommune. Byggestart for prosjektet var i mars 2008, og forventet ferdigstillelse er april 2010. Forventet sluttkostnad er 670 mill. kroner. Dette er om lag 130 mill. kroner lavere enn kostnadsrammen og om lag 45 mill. kroner lavere enn styringsrammen. Det er avsatt 175 mill. kroner til prosjektet i 2010.
Det foreslås på denne bakgrunn å redusere bevilgningen til prosjektet med 48,6 mill. kroner.
Samisk vitenskapsbygg ble ferdig til skolestart høsten 2009. Det er i 2010 satt av 19,8 mill. kroner til sluttoppgjør. Sluttoppgjørene på de fleste entreprisene er nå avklart, og disse er lavere enn tidligere forventet. Forventet sluttkostnad er 390 mill. kroner. Dette er 52 mill. kroner lavere enn kostnadsrammen og 18,5 mill. kroner lavere enn styringsrammen.
Det foreslås på denne bakgrunn å redusere bevilgningen til prosjektet med 10,5 mill. kroner.
Samlet foreslås det å redusere bevilgningen på posten med 89,1 mill. kroner.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Kristelig Folkeparti og Venstre, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti viser til Kristelig Folkepartis alternative statsbudsjett for 2010, der bygging av departementsbygningen R6 ble foreslått utsatt og økningen i bevilgningen ble foreslått redusert noe. Dette medlem foreslår å redusere bevilgningen med 55 mill. kroner.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
2445 | Statsbygg | ||
33 | Videreføring av ordinære byggeprosjekter, kan overføres, nedsettes med | 144 100 000 | |
fra kr 908 800 000 til kr 764 700 000» |
Komiteens medlem fra Venstre viser til at det bevilges betydelige summer til ulike ordinære byggeprosjekter og investeringer under Statsbyggs portefølje. Det er derfor grunn til å tro at en mindre bevilgning i 2010 bare vil medføre enkelte mindre forsinkelser på ulike prosjekter, jf. tidligere slike faseforsinkelser i forbindelse med bevilgninger over ulike budsjett. Dette medlem viser videre til at det er store endringer i bevilgningsbehovene under flere av disse postene i regjeringens forslag til revidert nasjonalbudsjett. Dette medlem foreslår derfor en mindrebevilgning på 25 mill. kroner under kap. 2445 post 33. Dette kan medføre en noe utsatt oppstart for Statsarkivet i Bergen.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
2445 | Statsbygg: | ||
33 | Videreføring av ordinære byggeprosjekter, kan overføres, nedsettes med | 114 100 000 | |
fra kr 908 800 000 til kr 794 700 000» |
I saldert budsjett 2010 er det bevilget 787,5 mill. kroner til videreføring av igangsatte kurantprosjekter. Faseforskyvninger og utsettelser på noen prosjekter fører til lavere utgifter enn budsjettert. For eksempel er Bergen akuttsenter for barn stanset og UiO Domus Medica forsinket i forhold til tidligere planlagt fremdrift.
Det foreslås på denne bakgrunn å redusere bevilgningen på posten med 310 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Høyre viser til at regjeringen ikke har budsjettert med salg av eiendom innenfor Statsbyggs portefølje. Disse medlemmer mener det er fullt mulig for Statsbygg å realisere noe av sin eiendomsmasse og legger til grunn at det kan selges eiendommer for 200 mill. kroner.
Disse medlemmer foreslår å øke bevilgningen med 200 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
5445 | Statsbygg | ||
30 | (NY) Salg av eiendom, bevilges med | 200 000 000» |
På grunn av økt arbeidsbelastning er det behov for å øke bemanningen på Statsministerens kontor med én stilling i den administrative staben. Det er også nødvendig å foreta visse bygningsmessige endringer.
Ut fra dette foreslås bevilgningen på kap. 20 Statsministerens kontor, post 1 Driftsutgifter, økt med 1,0 mill kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Driftsutgiftene knyttet til statsministerboligen har hittil vært dekket over kap. 21 Statsrådet. Regjeringen tar sikte på at Utenriksdepartementet overtar budsjettansvaret fra 1. juli 2010. På kap. 21 Statsrådet, post 1 Driftsutgifter, foreslås bevilgningen derfor redusert med 7,625 mill. kroner, tilsvarende halvårsvirkningen av ansvarsoverføringen. Bevilgningen på kap. 103 regjeringens fellesbevilgning for representasjon, post 1 Driftsutgifter, under Utenriksdepartementet foreslås økt med samme beløp.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Toll- og avgiftsdirektoratet og Politidirektoratet ved Politiets data- og materielltjeneste har revidert en avtale om anskaffelse av uniformer til toll- og avgiftsetaten. Avtalerevisjonen innebærer bl.a. at en tidligere rammeoverføring av 430 000 kroner fra Toll- og avgiftsdirektoratet til Politidirektoratet reverseres.
Bevilgningen på kap. 1610 Toll- og avgiftsetaten, post 1 Driftsutgifter, foreslås økt med 430 000 kroner. En tilsvarende reduksjon på kap. 440 Politidirektoratet - politi- og lensmannsetaten, post 1 Driftsutgifter, er omtalt under Justis- og politidepartementet.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmet fra Kristelig Folkeparti, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti vil styrke arbeidet mot svart økonomi, og ser på Skatteetaten, Økokrim og Tolletaten som viktige redskaper for å bekjempe skatteunndragelser. Dette medlem ønsker å styrke Skatteetaten med 15 mill. kroner og Økokrim og Tolletaten med 5 mill. kroner hver for å intensivere arbeidet mot svart økonomi.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
1610 | Toll- og avgiftsetaten | ||
1 | Driftsutgifter, forhøyes med | 5 430 000 | |
fra kr 1 279 600 000 til kr 1 285 030 000» |
TVINN-systemet – TollVesenets Informasjonssystem med Næringslivet – benyttes til tolldeklarasjoner og til fastsetting og innkreving av toll og avgifter. Prosjektet Nye TVINN har som mål å utvikle forenklede og differensierte løsninger for næringslivet med bl.a. autorisasjonsordninger som gir forenklede prosedyrer for transport og kontroll. I statsbudsjettet for 2010 er det avsatt 17,5 mill. kroner til prosjektet. I Prop. 1 S (2009–2010) opplyste Finansdepartementet at en skulle komme tilbake til Stortinget med revidert prosjektplan og kostnadsramme for prosjektet i løpet av 2010.
Arbeidet med et justert vareførselsregime er komplekst. Det har vist seg nødvendig å stanse prosjektet i sin nåværende form i påvente av en grundigere gjennomgang av inn- og utførselsprosedyrene, tilhørende regelverk og konseptvalg for IT-løsninger. Arbeidet med utvikling av prosedyrer og regelverk vil likevel videreføres, og det skal også gjennomføres enkelte endringer i dagens TVINN.
Prosjektkostnadene for 2010 anslås til om lag 25 mill. kroner. Kostnadene kan dekkes innenfor ubrukte bevilgninger overført fra 2009. Det er derfor ikke behov for avsetningen i 2010-budsjettet. Det foreslås etter dette at bevilgningen på kap. 1610 Toll- og avgiftsetaten, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, reduseres med 17,5 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Oppgaveoverføring fra skatteetaten til Statens innkrevingssentral
Skatteetaten har hatt ansvar for innkreving av en rekke mindre krav (småavgifter) på vegne av andre statlige enheter. Fra 1. januar 2010 har Statens innkrevingssentral overtatt denne oppgaven. Det foreslås derfor å redusere bevilgningen på kap. 1618 Skatteetaten, post 1 Driftsutgifter, med 0,5 mill. kroner, mot tilsvarende økning av bevilgningen på kap. 1634 Statens innkrevingssentral, post 1 Driftsutgifter.
Skatteetaten utfører i økende omfang oppgaver for andre offentlige etater. Etatens utgifter til disse oppgavene blir fakturert bestiller. Refusjonen føres på kap. 4618 Skatteetaten, post 2 Andre inntekter. Ved Stortingets budsjettbehandling for 2010 ble det gitt fullmakt til å overskride kap. 1618 post 1, tilsvarende merinntekter på kap. 4618 post 2. I saldert budsjett 2010 er det bevilget 30,0 mill. kroner på kap. 1618 post 1. Ut fra oppgaveøkningen de seneste årene og på grunnlag av regnskapstallene for 2008 og 2009, anslås inntektene i 2010 nå til om lag 70 mill. kroner. Dette innebærer at det er behov for å øke bevilgningene på kap. 1618 post 1 og kap. 4618 post 2 med 40 mill. kroner.
Ut fra ovenstående foreslås det at bevilgningen på kap. 1618 Skatteetaten, post 1 Driftsutgifter økes med til sammen 39,5 mill. kroner.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmet fra Kristelig Folkeparti og Venstre, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti vil styrke arbeidet mot svart økonomi, og ser på Skatteetaten, Økokrim og Tolletaten som viktige redskaper for å bekjempe skatteunndragelser. Dette medlem ønsker å styrke Skatteetaten med 15 mill. kroner og Økokrim og Tolletaten med 5 mill. kroner hver for å intensivere arbeidet mot svart økonomi.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
1618 | Skatteetaten | ||
1 | Driftsutgifter, forhøyes med | 54 500 000 | |
fra kr 4 260 300 000 til kr 4 314 800 000» |
Komiteens medlem fra Venstre viser videre til at Venstre i denne innstilling og i Innst. 351 L (2009–2010) foreslår å avvikle arveavgiften. Ifølge departementet er kostnadene ved administrering av arveavgiften i 2010 beregnet til å utgjøre 76,9 mill. kroner. En avvikling av arveavgiften fra 1. juli 2010 vil således medføre et mindrebehov for ressurser hos Skatteetaten på anslagsvis 40 mill. kroner.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
1618 | Skatteetaten | ||
1 | Driftsutgifter, nedsettes med | 500 000 | |
fra kr 4 260 300 000 til kr 4 259 800 000» |
Det vises til forslag under kap. 1618 Skatteetaten vedrørende økte utgifter til oppgaver som skatteetaten utfører for andre. Bevilgningen på kap. 4618 Skatteetaten, post 2 Andre inntekter, foreslås økt med 40,0 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Statistikk til og med mars 2010 for utbetalt kompensasjon for merverdiavgift til kommuner og fylkeskommuner viser en nedgang sammenliknet med tilsvarende periode året før. I tillegg viser tall fra statsregnskapet for 2009 lavere utbetalinger til kompensasjon for merverdiavgift i 2009 enn forventet da de opprinnelige anslagene for 2010 ble utarbeidet. Det foreslås derfor at bevilgningen på kap. 1632 Kompensasjon for merverdiavgift, post 61 Tilskudd til kommuner og fylkeskommuner, reduseres med 200,0 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
På grunnlag av regnskapstall og anslått betalingsutvikling ut året, foreslås det at bevilgningen på kap. 1632 Kompensasjon for merverdiavgift, post 72 Tilskudd til private og ideelle virksomheter reduseres med 30,0 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen på kap. 1634 Statens innkrevingssentral, post 1 Driftsutgifter, foreslås økt med 0,5 mill. kroner ved en omdisponering fra kap. 1618 Skatteetaten, jf. omtale foran.
Statens innkrevingssentral skal utføre enkelte permanente oppgaver på regnskaps- og faktureringsområdet for Politidirektoratet. Disse oppgavene vil i 2010 kreve om lag 6,5 årsverk i Statens innkrevingssentral. Til dekning av merutgiftene foreslås det en omdisponering av 3,646 mill. kroner fra kap. 440 Politidirektoratet - politi- og lensmannsetaten, post 1 Driftsutgifter, til kap. 1634 Statens innkrevingssentral, post 1 Driftsutgifter. Forslaget er også omtalt under Justis- og politidepartementet.
Samlet foreslås det at bevilgningen på kap. 1634 Statens innkrevingssentral, post 1 Driftsutgifter, økes med 4,146 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Finansdepartementet har i 2010 inngått mange nye avtaler om levering av klimakvoter. Ved utgangen av mars 2010 har departementet avtaler om leveranser fra 67 prosjekter og 3 fond med et samlet kontraktsvolum på 21,8 mill. kvoter for Kyoto-perioden 2008–2012. To avtaler er avsluttet uten at det vil bli levert kvoter fra disse prosjektene. Samlet volum i de resterende avtalene er 20,6 mill. kvoter generert i perioden 2008-2012 og 1,5 mill. kvoter generert etter 2012. 1,3 mill. kvoter er allerede levert statens konto i kvoteregisteret, opp fra 0,75 mill. kvoter pr. 31. desember 2009. I statsregnskapet for 2009, jf. Meld. St. 3 (2009–2010) Statsrekneskapen 2009, er verdien av kvotebeholdningen ved utløpet av 2009 anslått til 85,9 mill. kroner, inkludert merverdiavgift.
Hittil har Finansdepartementet i hovedsak inngått avtaler om kvoter fra prosjekter som er i en relativt tidlig fase. Det er derfor usikkert hvor mange kvoter som faktisk vil bli levert. En har så langt lagt til grunn en leveringsrate på rundt 70 pst. for prosjektspesifikke avtaler. Analyser av dagens kontraktsportefølje kan tyde på at leveringsraten blir lavere enn 70 pst. I samsvar med omtalen i Prop. 1 S (2009–2010) for Finansdepartementet vil en derfor i tiden framover legge større vekt på å kjøpe kvoter for sikker levering, herunder kvoter i andrehåndsmarkedet. Finansdepartementet har så langt kjøpt kvoter som blir solgt av FNs tilpasningsfond. Tilpasningsfondet finansierer tiltak i utviklingslandene for å dempe virkninger av klimaendringer. Når det blir utstedt kvoter fra prosjekter som ikke ligger i de minst utviklede landene, blir to pst. av kvotene overført Tilpasningsfondet.
Tabell 2.2 i proposisjonen viser inngåtte avtaler pr. 31. mars 2010.
Etter at Prop. 1 S (2009–2010) ble lagt fram har Finansdepartementet inngått avtaler om store volum til fast pris. I denne perioden har prisene i kvotemarkedet vært relativt lave. Tidsprofilen for forventede leveranser fra inngåtte avtaler viser at leveransene av kvoter, og dermed utbetalingene, kommer senere enn lagt til grunn i Prop. 1 S (2009–2010). Basert på gjennomsnittsprisen i andrehåndsmarkedet for perioden fra 1. januar til midten av april 2010 er prisen for kvoter som blir avtalt, levert og betalt i den resterende delen av 2010, anslått til 120 kroner perkvote medregnet merverdiavgift, mens det ble lagt til grunn en pris på 140 kroner pr. kvote i saldert budsjett. For prosjektene oppgitt i tabellen ovenfor er gjennomsnittlig pris pr. 31. mars 2010 105,40 kroner pr. kvote inkludert merverdiavgift. En har ikke tatt hensyn til kvoter fra Nefco og fra Verdensbankens Prototype Carbon Fund som er blitt dekket av henholdsvis Olje- og energidepartementet og Utenriksdepartementet. For avtaler der prisene er knyttet til markedsprisen på leveringstidspunktet, har en benyttet markedsprisen og valutakursen pr. utgangen av mars 2010.
Som følge av at prisen på klimakvoter så langt i år har vært lavere enn lagt til grunn i saldert budsjett, og sett i lys av tidsprofilen for leveranser fra inngåtte avtaler, foreslår regjeringen at bevilgningen til kjøp av klimakvoter blir satt ned med 1 085 mill. kroner til 135 mill. kroner. Sammen med 715 mill. kroner i overført bevilgning fra 2009 gir dette rom for utbetalinger på til sammen 850 mill. kroner i 2010. Det er knyttet stor usikkerhet til antallet kvoter som blir levert i 2010, og til utviklingen i kvoteprisene.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Høyre viser til at for å nå Norges forpliktelser i Kyoto-avtalen og enigheten i klimaforliket om at Kyoto-forpliktelsen skal overoppfylles med 10 pst., samt at regjeringen har valgt å avstå fra å bruke tildelte kvoter for skogstilvekst i Norge, må staten kjøpe kvoter tilsvarende 25–30 mill. tonn CO2 for levering i perioden 2008–2012. Anslått mengde statlige kvotekjøp bygger på anslag lagt frem i nasjonalbudsjettet for 2010.
Disse medlemmer er tilhengere av handel med omsettelige kvoter for klimagassutslipp. Kvotehandel er det mest kostnadseffektive tiltaket som vil ha størst effekt i forhold til reduksjon av de globale klimagassutslippene. Internasjonal kvotehandel sørger for at de tiltak som gir de største utslippsreduksjonene pr. krone blir gjennomført først. Kvotehandel setter en internasjonal pris på klimagassutslipp som gjør det dyrere å slippe ut klimagasser og billigere å opptre miljøvennlig, og som gir rammebetingelser for utvikling av nye, klimavennlige løsninger. Disse medlemmer peker på at i forhold til å ta alle våre forpliktelser om utslippsreduksjoner nasjonalt vil vi få større utslippsreduksjoner perkrone ved internasjonal handel med utslippskvoter.
Disse medlemmer har merket seg at det for å møte Norges klimaforpliktelser så langt er levert kvoter tilsvarende 1,3 mill. tonn CO2 i statens konto i kvoteregisteret. Det er totalt inngått et kontraktsvolum pr. 1. mars 2010 for leveranser tilsvarende 21,8 mill. tonn CO2. Disse medlemmer peker imidlertid på at det er usikkert hvor mange av de kontraktsfestede kvotene som faktisk blir levert etter godkjenning i FN. Disse medlemmer viser til at analyser av dagens kontraktsportefølje kan tyde på at leveroingsraten blir lavere enn 70 pst.
Disse medlemmer har merket seg at mesteparten av de kvotene som faktisk er levert så langt, tilsvarende 1 mill. tonn CO2, kommer fra et skogplantingsprosjekt på New Zealand. Dette til tross for at regjeringen har valgt å ikke inkludere norsk skogtilvekst i CO2-regnskapet.
Disse medlemmer peker på at avtalene om levering av klimakvoter er hjemlet i Kyotomekanismene, og da særlig Den grønne utviklingsmekanismen (CDM). Disse medlemmer peker på at denne mekanismen har klare svakheter i forhold til reell klimaeffekt. Klimaeffekten av CDM overestimeres svært ofte. Dette innebærer at de globale klimagassutslippene kan øke som følge av CDM-ordningen. Disse medlemmer har merket seg at klimaeksperter i SSB og Cicero i Dagsavisen 20. mai 2010 advarer regjeringen mot å satse tungt på CDM-kvotene fordi det er usikkert om de faktisk fører til reduserte klimagassutslipp. Det er usikkert om de påståtte kuttene i klimagassutslipp er reelle, og ikke ville blitt gjennomført uansett. Det er etter disse medlemmers mening en stor svakhet at utviklingslandene mangler utslippsmål, og det gjør at effekten av tiltak i utviklingsland blir usikker. «Kvotene» fra utviklingsland er derfor ikke kvoter i ordets rette forstand. Disse medlemmer viser til at FN-rådet som godkjenner klimakvotekjøp i desember 2009 skrotet alle klimakvotene fra ti store vindkraftprosjekter i Kina. Årsaken var manglende informasjon om kraftverkenes lønnsomhet og hvorvidt de ville bli bygd uavhengig av ekstrastøtten fra vestlige kvotekjøp. Disse medlemmer har merket seg at av regjeringens inngåtte avtaler om levering av klimakvoter er 22 prosjekter, med levering av klimakvoter tilsvarende 5,9 mill. tonn CO2, eller 27 pst. av de totalt avtale leveransene, vindkraftprosjekt i Kina.
Disse medlemmer viser videre til at Klassekampen tidligere i år kunne melde at bare 27 øre av hver krone vi bruker på kvotekjøp gjennom Den grønne utviklingsmekanismen faktisk bidrar til klimareduksjoner. Resten går bort til administrasjon.
Komiteens medlem fra Venstre mener handel med utslippskvoter kan være et bidrag til å innfri Norges klimaforpliktelser. Dette medlem vil imidlertid påpeke at behovet for kjøp av CO2-kvoter vil avgjøres av i hvor stor grad det gjennomføres nasjonale klimatiltak. Dette medlem mener at de fleksible mekanismene kun skal være et supplement til nasjonale tiltak og at minst halvparten av utslippsreduksjonene som forpliktelsen nå innebærer, skal tas nasjonalt.
Dette medlem viser videre til at Venstre, både i forbindelse med behandling av statsbudsjettet for 2007, 2008, 2009 og 2010 har vært kritisk til regjeringens svært friske budsjettering når det gjelder kjøp av kvoter. Dette medlem konstaterer at Venstre har hatt rett ved hver eneste anledning. Dette medlem anbefaler derfor regjeringen ifm. statsbudsjettet for 2011 å budsjettere med kjøp av klimakvoter i størrelsesorden 100–200 mill. kroner hvilket alt tyder på er det maksimale det er mulig å få kjøpt.
På kap. 1645 Statens finansfond, post 70 Tilskudd til drift, er det i saldert budsjett 2010 bevilget 30,0 mill. kroner. I Prop. 1 S (2009–2010) ble Stortinget orientert om at behovet for driftstilskudd til Statens finansfond i 2010 er svært usikkert. Videre ble Stortinget varslet om at Finansdepartementet om nødvendig vil komme tilbake til Stortinget med forslag om justeringer av tilskuddet.
På grunnlag av det budsjettet for 2010 som styret for Statens finansfond har vedtatt, foreslås det at bevilgningen på kap. 1645 Statens finansfond, post 70 Tilskudd til drift reduseres med 20,0 mill. kroner, til 10,0 mill. kroner. Utgiftsbehovet er fremdeles usikkert, bl.a. fordi det ikke er klart når de bankene som har fått kapitalinnskudd fra Statens finansfond, velger å tilbakebetale.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen på kapittel 2309 Tilfeldige utgifter, post 1 Driftsutgifter skal stå som motpost til tilleggsbevilgninger knyttet til blant annet forhandlinger hvor staten er part, herunder til lønnsoppgjøret for statsansatte, regulering av pensjoner mv. i folketrygden og takstforhandlinger for privatpraktiserende leger, fysioterapeuter og psykologer, og til uforutsette utgifter. Videre skal bevilgningen dekke utbetalingene til rettferdsvederlag. Bevilgningen utgjør i saldert budsjett 11 531,8 mill. kroner.
Lønnsvekstanslaget fra 2009 til 2010 er nedjustert med 1/4 prosentpoeng fra nasjonalbudsjettet 2010, fra 3 1/2 pst. til 3 1/4 pst. Nedjusteringen av anslått lønnsvekst fra 2009 til 2010 innebærer at det må påregnes lavere utgifter i 2010 til lønn og trygdeytelser enn lagt til grunn da Stortinget behandlet statsbudsjettet for 2010 i fjor høst, anslått til om lag 650 mill. kroner. Stortingsproposisjoner om bevilgningsendringer i tilknytning til lønns- og trygdeoppgjørene vil bli fremmet senere i vår.
På denne bakgrunn foreslås det å redusere bevilgningen til tilfeldige utgifter på kap. 2309 med 650 mill. kroner.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Høyre viser til forslaget om å innføre nøytral moms i statsforvaltningen. Innsparingspotensialet i statlig forvaltning er betydelig. Disse medlemmer viser videre til at regjeringen Bondevik II i sitt siste budsjettopplegg foreslo å innføre en ordning med nøytral moms i statsforvaltningen. I 2008 ble det framlagt rapporter om at Helse Sør-Øst kan spare 720 mill. kroner dersom private bedrifter får lov til å konkurrere om ikke-medisinske tjenester som renhold, snømåking og matlaging ved de tre største sykehusene i Oslo. En forutsetning for at en slik konkurranse om ikke-medisinske tjenester skal finne sted er at det innføres en ordning med momsnøytrale innkjøp i staten. Disse medlemmer foreslår en forsiktig innsparing av dette tiltaket på 125 mill. kroner under posten Tilfeldige utgifter.
Disse medlemmer viser videre til at regjeringen Bondevik II foreslo i budsjettet for 2006 en mer effektiv statlig bygge- og eiendomspolitikk. Reformen omfatter bl.a. utvidelse av husleieordningen med skille mellom bruker og forvalter slik at dette som hovedregel omfatter all statlig eiendom, innføring av nye beslutningsrutiner i bygge- og eiendomssaker, opprettelse av et eget rådgivningsorgan for å skille rådgiver- og leverandørrollen, opprettelse av en forvaltningsbedrift som skal forvalte alle statlige eiendommer i universitets- og høyskolesektoren, rammebetingelser som bidrar til økt konkurranse og effektivitet i eiendomsforvaltningen og tilrettelegging, for bedre og mer kontinuerlig vedlikehold. Samlet innsparingsanslag av denne politikken ble anslått til 1–2 mrd. kroner. Disse medlemmer ønsker at staten skal drive så effektivt som mulig og ønsker derfor å bygge videre på effektiviseringsforslaget fra regjeringen Bondevik II. Det anslås at dette ville gi en innsparing på 100 mill. kroner i 2010.
Disse medlemmer viser også til at det er en sterk vekst i driftsutgiftene i den statlige administrasjon. I Høyres alternative budsjett ble det skissert kutt i administrative utgifter på om lag 1 mrd kroner. Mulighetene til å stramme inn er betydelig mindre halvveis i året. Disse medlemmer foreslår derfor et såkalt «ostehøvelkutt» på departementene og underliggende etater på 300 mill. kroner. Disse medlemmer viser til at Høyre har gått imot den såkalte regionsreformen og vil begrense fylkesmannens oppgaver i tillegg til å øke kravene til effektiv drift. Disse medlemmer mener at moderniseringsarbeidet i statlig sektor har stoppet opp under den sittende regjeringen. Dette fører til unødvendig sløsing med statens ressurser. Høyre har fremmet en rekke forslag for å forbedre dette arbeidet. Disse medlemmer viser til at flere av våre forslag vil ha stor betydning for en mer effektiv offentlig sektor. I den sammenheng viser disse medlemmer til disse medlemmers alternative budsjett for 2010 og våre forslag om bedre bygge- og eiendomsforvaltningen i staten, innføring av nøytral moms i staten.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«Stortinget samtykker i at det spares inn 300 mill. kroner på departementenes og underliggende etaters driftsutgifter (postene 1–29, unntatt post 24). Regjeringen gis fullmakt til å foreta den endelige fordelingen av beløpet. Innsparingen spesifiseres på kapitler og poster, og Stortinget orienteres om fordelingen i forbindelse med salderingen av statsbudsjettet for 2010. Innsparingen tas foreløpig ved å redusere kap. 2309 Tilfeldige utgifter med 300 mill. kroner. Når beløpet er fordelt på kapitler og poster, tilbakeføres 200 mill. kroner til kapittel 2309.»
Disse medlemmer viser til at de regionale helseforetakene kjøpte konsulenttjenester for 787 mill. kroner i 2008, ifølge en pressemelding fra Helse- og omsorgsdepartementet av 20. juli 2009. Disse medlemmer mener det er rom for å redusere bruk av slike konsulenttjenester og vil omdisponere 60 mill. kroner fra kjøp av konsulenttjenester til samhandlingstiltak for å gi pasientene et bedre helsetilbud. Regjeringen gis fullmakt til å redusere tilsvarende beløp fra de regionale helseforetakenes budsjett.
Disse medlemmer foreslår å redusere bevilgningen med 585 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en reduksjon på 1 235 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
2309 | Tilfeldige utgifter | ||
1 | Driftsutgifter, nedsettes med | 1 235 000 000 | |
fra kr 11 531 755 000 til kr 10 296 755 000» |
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti viser til at regjeringen Bondevik II i sitt siste budsjettopplegg foreslo en ordning med nøytral moms i staten, med potensielt klare effektiviseringsgevinster for statlig forvaltning. Dette medlem mener at en slik ordning bør innføres, og mener at det er sannsynlig at den kan gi en innsparing på halvårsbasis tilsvarende minst 75 mill. kroner.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
2309 | Tilfeldige utgifter | ||
1 | Driftsutgifter, nedsettes med | 725 000 000 | |
fra kr 11 531 755 000 til kr 10 806 755 000» |
Komiteens medlem fra Venstre foreslår å avvikle eksportsubsidiene for osteproduksjon beregnet til 187,5 mill. kroner gjennom omsetningsavgiften for 2010. Dette medlem legger til grunn en innsparing på 94 mill. kroner ved avvikling av ordningen fra 1. juli 2010. Dette medlem viser videre til at landbruks- og matminister Lars Peder Brekk i Stortinget 4. november 2009 i realiteten støttet dette forslaget da han sa følgende:
«Vi eksporterer i dag ikke produkter fra Norge, bortsett fra jarlsbergosten, som har en svak subsidie som vi har sagt at vi skal ta bort. Utover det bidrar norsk landbruksproduksjon ikke med press på markedene i verden, for vi eksporterer ingen varer.»
Dette medlem viser videre til at regjeringen etter at den tiltrådte har kommet med en rekke nye innrømmelser i de pågående WTO-forhandlingene som vil få konsekvenser for norsk landbruk og norsk landbrukspolitikk i årene som kommer. Dette er innrømmelser som er nødvendige for å komme fram til en avtale og som dette medlem støtter.
Dette medlem viser i tillegg til at det i de siste budsjett har vært en sterk økning i driftsutgiftene i den offentlige forvaltningen, så også i forslaget for 2010. Effekten av å ikke prisjustere driftsutgiftene på statsbudsjettet, med unntak av lønnsposter, er anslagsvis 2 mrd. kroner. På denne bakgrunn foreslår dette medlem en generell innsparingsfullmakt i statsbudsjettets driftsutgifter på 150 mill. kroner.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«Stortinget samtykker i at det spares inn 150 mill. kroner på departementenes og underliggende etaters driftsutgifter (postene 1–29, unntatt post 24). Regjeringen gis fullmakt til å foreta den endelige fordelingen av beløpet. Innsparingen spesifiseres på kapitler og poster, og Stortinget orienteres om fordelingen i forbindelse med saldering av statsbudsjettet for 2010. Innsparingen tas foreløpig ved å redusere kap. 2309 Tilfeldige utgifter med 150 mill. kroner. Når beløpet er fordelt på kapitler og poster, tilbakeføres 150 mill. kroner til kapittel 2309.»
Dette medlem mener videre at innsparingspotensialet i statlig forvaltning er betydelig og at regjeringen Bondevik II foreslo i sitt siste budsjettopplegg å innføre en ordning med nøytral moms i statsforvaltningen.
Dette medlem viser også til ulike rapporter som bl.a. viser at Helse Sør-Øst kan spare 720 mill. kroner, dersom private bedrifter får lov til å konkurrere om ikke-medisinske tjenester som renhold, snømåking og matlaging ved de tre største sykehusene i Oslo, og at Ahus mener at det er et innsparingspotensial i antall liggedøgn på 25 mill. kroner årlig bare de ansatte blir flinkere til å vaske hendene. En forutsetning for at en slik konkurranse om ikke-medisinske tjenester skal finne sted er at det innføres en ordning med momsnøytrale innkjøp i staten.
Dette medlem legger derfor opp til et samlet innsparingspotensial på 200 mill. kroner ved å innføre en ordning med momsnøytrale innkjøp i staten og bedre samordning mellom helseregionene. En slik innsparing foreslås teknisk plassert under kap. 2309 Tilfeldige utgifter.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
2309 | Tilfeldige utgifter | ||
1 | Driftsutgifter, nedsettes med | 1 094 000 000 | |
fra kr 11 531 755 000 til kr 10 437 755 000» |
Komiteens medlem fra Venstre viser til særskilt vedlegg til Prop. 1 S (2009–2010) Oversikt over statens eiendommer, hvor det framgår over 320 sider hvilke eiendommer staten eier. En rekke av disse eiendommene kan det åpenbart stille spørsmålstegn om hensiktsmessigheten av eierskapet til. I svar på spm. 169 fra Venstre skriver også departementet at:
«Fornyings- og administrasjonsdepartementet holder på med en kartlegging av eiendommer som Statsbygg forvalter, men som ikke naturlig hører inn under Statsbyggs ansvarsområde. Det vil da vurderes om det er eiendommer som kan overføres til annen statlig eller offentlig forvalter eller selges i det åpne marked.»
Dette medlem mener det må være både hensiktsmessig og fornuftig å selge flere av disse eiendommene i det åpne marked og legger til grunn at et slikt salg kan innbringe minst 75 mill. kroner i 2010. Teknisk foreslår dette medlem at en slik merinntekt budsjetters under kap. 5309 post 29 Tilfeldige inntekter.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
5309 | Tilfeldige inntekter | ||
29 | Ymse, forhøyes med | 75 000 000 | |
fra kr 50 000 000 til kr 125 000 000» |
Salget av EU-kvoter for 2010 startet 4. mai. Fram til 12. november 2010 skal det samlet selges 6,33 millioner kvoter, fordelt på jevne daglige volum. Basert på prisene på EU-kvoter i perioden fra 1. januar til midten av april 2010 er prisen justert ned fra 130 kroner perkvote til 109 kroner. På dette grunnlaget er anslaget for inntekter fra salg av klimakvoter satt ned med 135 mill. kroner til 690 mill. kroner. Også disse prisene varierer sterkt, og inntektsanslaget er beheftet med usikkerhet.
Regjeringen foreslår at bevilgningen på kap. 4638 Salg av klimakvoter, post 1 Salgsinntekter, reduseres med 135 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Høyre og Venstre har merket seg at regjeringen har budsjettert med salg av klimakvoter tilsvarende 6,33 mill. tonn CO2 over Finansdepartementets budsjett for 690 mill. kroner. Dette er en nedgang i anslåtte inntekter med 135 mill. kroner i forhold til statsbudsjettet for 2010. Hovedgrunnen til nedgangen er en nedjustering av anslått pris på klimakvoter. I Prop. 1 S (2009–2010) var det lagt til grunn en salgspris på 130 kroner, mens prisen på klimakvoter i Prop. 125 S (2009–2010) er anslått til 109 kroner pr. kvote.
Disse medlemmer viser til at klimakvotene skal selges inn i EUs klimakvotehandelssystem (ETS). Disse medlemmer har merket seg at miljøeffekten av et slikt kvotesalg ikke er drøftet i proposisjonen.
Disse medlemmer peker på at det totale utslipp av klimagasser for de sektorer og land som er omfattet av kvotesystemet bestemmes av det totale antall tilgjengelige kvoter. Miljøeffekten av kvotesalget er at de globale utslippene av CO2 øker med samme mengde som selges. Når en stat selger en utslippskvote i markedet, vil kjøperen (f.eks. et kraftverk på kontinentet) bruke kvoten til å dekke sin egen forpliktelse til å levere inn kvoter tilsvarende egne utslipp. Kjøperen gjør dette fordi kjøp av kvoten er billigere enn å redusere eget utslipp (dette er hele poenget med kvotesystemet). Det sentrale her er at staten som selger ikke må redusere sine egne utslipp for å frigjøre en kvote for salg – slik som bedrifter må gjøre for å kunne selge kvoter i markedet.
Disse medlemmer peker på at det norske salget av klimakvoter derfor vil ha som direkte konsekvens at utslippene av klimagasser fra de sektorer i EØS-området som er omfattet av kvotesystemet vil øke med 6,33 mill. tonn som følge av salg av disse kvotene fremfor å slette dem. Regjeringen sørger med andre ord for at klimagassutslippene i EU øker med 6,33 mill. tonn CO2-ekvivalenter i 2010. Dette tilsvarer om lag 12 pst. av Norges årlige klimagassutslipp, eller om lag 6 ganger utslippet fra gasskraftverket på Kårstø.
Disse medlemmer viser til at Norge skiller seg fra resten av Europa ved at vi har en relativt sett betydelig høyere andel kvoter som enten kan selges eller slettes fordi offshorenæringen er tatt med i beregningen av Norges kvotemengde, men får ikke tildelt gratiskvoter. Det norske salget tilsvarer altså utslippene fra offshoresektoren, mens enkelte andre land selger mengder som tilsvarere under 10 pst. av samlede nasjonale utslipp.
Disse medlemmer er tilhengere av handel med utslippskvoter og er enig i at salg av kvoter er en naturlig del av kvotehandel. Disse medlemmer peker likevel på at regjeringen gjennom å slette kvotene fremfor å selge dem i markedet kunne ha bidratt til en betydelig nedgang i Europas klimagassutslipp til en relativt lav pris.
Disse medlemmer peker på at sletting av klimakvoter fremfor salg er ett av de mest treffsikre og virkningsfulle klimatiltaket norske politikere kan gjennomføre. Et alternativ til å redusere kvotesalget kan være å bruke inntektene fra salget til å investere i utslippsreduserende tiltak.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«Stortinget ber regjeringen i statsbudsjettet for 2011 legge frem en vurdering av effekten ved helt eller delvis å slette klimakvoter fremfor å selge disse i markedet sammenliknet med å øremerke gevinsten ved kvotesalget til andre utslippsreduserende tiltak, og legge frem forslag om enten redusert kvotesalg eller øremerking av salgsgevinster til klimatiltak.»
Komiteens medlemmer fra Høyre viser til Høyres alternative statsbudsjett for 2010 der det var budsjettert med om lag 200 mill. kroner mindre enn regjeringen til salg av klimakvoter. Dette ville med den kvotepris som nå ligger til grunn ha gitt nesten 2 mill. tonn CO2-ekvivalenter lavere klimagassutslipp i EU/EØS-området.
Disse medlemmer har merket seg at samtidig som regjeringen, for å oppfylle Norge Kyotoforpliktelser, samt overoppfyllelsen fra klimaforliket, kjøper CDM-kvoter i utviklingsland med svært tvilsom effekt når det gjelder reduksjoner i globale klimagassutslipp, så selger regjeringen klimakvoter til EU med en svært sikker effekt hva gjelder globale utslippsøkninger.
Avskrivninger under forvaltningsbedriftenes driftsbudsjett inntektsføres på denne posten. Forslag til endringer på bevilgningen til Statens Pensjonskasse innebærer reduserte avskrivninger på 14,9 mill. kroner, jf. omtale av under kap. 2470, post 24 Driftsresultat. Bevilgningen på posten foreslås derfor redusert med 14,9 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti viser til sitt forslag om en tiltakspakke mot svart økonomi i form av økte bevilgninger til Skatteetaten, Økokrim og Tolletaten på til sammen 25 mill. kroner. Dette medlem anslår at denne pakken vil gi økte skatteinntekter tilsvarende 60 mill. kroner.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
5501 | Skatter på formue og inntekt | ||
70 | Toppskatt mv, forhøyes med | 60 000 000 | |
fra kr 29 300 000 000 til kr 29 360 000 000» |
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet, Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre viser til merknader og forslag om økt beløpsgrense og symmetrisk beskatning av fradrag for innbetaling til, og utbetaling fra ordningen for individuell pensjonssparing, fremsatt av samtlige opposisjonspartier siden regjeringen først ville avvikle ordningen med skattestimulert privat pensjonssparing og deretter gjeninnførte en begrenset ordning. Det har vært en dramatisk nedgang i antall sparekontrakter. Disse medlemmer mener derfor at det er behov for å forbedre ordningen.
Disse medlemmer mener at den øvre beløpsgrensen må økes for å stimulere sterkere til pensjonssparing ved siden av folketrygdens ordninger og kollektive pensjonsavtaler i arbeidsforhold.
Disse medlemmer viser til lovforslag i Innst. 351 L (2009–2010) om utvidelse av dagens ordning for individuell pensjonssparing, og fremmer følgende forslag:
«Stortinget ber regjeringen legge frem forslag i budsjettet for 2011 til en forbedret ordning for individuell pensjonssparing med årlig fradrag i alminnelig inntekt for årlige innbetalinger (inkludert kostnader) på inntil 40 000 kroner, samtidig som det innføres en symmetrisk beskatning av fradragene for innbetaling til, og utbetalingene fra ordningen.»
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet viser til sine merknader i denne innstillingens kapittel 4 Forslag til endrede skatte- og avgiftsbestemmelser.
Disse medlemmer foreslår å redusere bevilgningen med 600 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en reduksjon på 600 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
5501 | Skatter på formue og inntekt | ||
72 | Fellesskatt, nedsettes med | 600 000 000 | |
fra kr 142 900 000 000 til kr 142 300 000 000» |
Komiteens medlemmer fra Høyre viser også til forslag fremmet i Innst. 351 L (2009–2010) om bedring av BSU-ordningen og Skattefunn-ordningen samt heving av nedre grense for grunnrenteskatt for kraftverk og innføring av startavskrivninger for saldogruppe d.
Disse medlemmer viser til Finansdepartementets beregninger som viser at provenyeffekten av disse medlemmers forslag for 2010 vil være 25 mill. kroner for forbedret individuell pensjonssparing, 90 mill. kroner for forbedret BSU-ordning og 160 mill. kroner for raskere avskrivning i saldogruppe d. Forbedringer i Skattefunn-ordningen og heving av nedre grense for grunnrenteskatt for kraftverk vil ifølge finansdepartementet ikke ha provenyeffekt i 2010.
Disse medlemmer foreslår å redusere bevilgningen med 275 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
5501 | Skatter på formue og inntekt | ||
72 | Fellesskatt, nedsettes med | 275 000 000 | |
fra kr 142 900 000 000 til kr 142 625 000 000» |
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti viser til merknader i kapittel 4 i denne innstilling og Innst. 351 L (2009–2010) om økt skattefradrag for frivillige organisasjoner til 18 000 kroner, økning av det årlige sparebeløpet i individuelle pensjonsordninger til 40 000 kroner, økte beløpsgrenser i BSU-ordningen til 25 000 kroner pr. år og 250 000 samlet, økt beløpsgrense for lønnsoppgaveplikt til 8 000 kroner for frivillige organisasjoner, fritak for nullutslippsbiler fra fordelsbeskatning, økte avskrivningssatser i saldogruppe d til 25 pst. og forbedringer i Skattefunn-ordningen. Dette medlem foreslår å redusere bevilgningen med 350 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
5501 | Skatter på formue og inntekt | ||
72 | Fellesskatt, nedsettes med | 350 500 000 | |
fra kr 142 900 000 000 til kr 142 550 000 000» |
Komiteens medlem fra Venstre viser til en rekke forslag om bl.a. økt skattefradrag for frivillige organisasjoner til 15 000 kroner, økt skatterabatt ved kjøp av aksjer i egen bedrift til 5 000 kroner, økning av det årlige sparebeløpet i individuelle pensjonsordninger til 40 000 kroner, økning i satsen for skattefradrag i BSU-ordningen til 28 pst., oppheving av den totale sparegrensen i BSU-ordningen, økt beløpsgrense for lønnsoppgaveplikt til 10 000 kroner for frivillige organisasjoner, økt beløpsgrense for skattefri inntekt til 3 000 kroner, halvering av fradraget for fagforeningskontingent, økte avskrivningssatser i saldogruppe d til 25 pst., ekstra startavskriving på 10 pst. i samme saldogruppe, egen ordning med 10 pst. avskrivning for maskiner med påvist miljøeffekt, heving av det maksimale sparebeløpet i OTP for enkeltpersonsforetak til 6 pst., gjeninnføring av skattefritak for arbeidsgiverbetalt behandlingsutgifter og likebehandling av særfradrag knyttet til fedmebehandling, alt omtalt nærmere i kapittel 4 i denne innstilling og i Innst. L 351 (2009–2010).
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
5501 | Skatter på formue og inntekt | ||
72 | Fellesskatt, nedsettes med | 787 000 000 | |
fra kr 142 900 000 000 til kr 142 115 000 000» |
I saldert budsjett 2010 er det på kap. 5501, post 73 Skatt av opparbeidede forpliktelser i rederiene bevilget 1 250 mill. kroner som skatteinntekt. Ved dom i Høyesterett av 12. februar 2010 ble det imidlertid avgjort at stortingsvedtaket fra 2007 om oppgjør av latente skatteforpliktelser i rederiskatteordningen pr. 1. januar 2007 er i strid med Grunnlovens forbud mot å gi lover tilbakevirkende kraft. Avgjørelsen innebærer at inntektsbevilgningen i saldert budsjett 2010 faller bort og erstattes av tilbakebetaling av innbetalt skatt i årene 2008 og 2009. Den samlede tilbakebetalingen anslås til 2 500 mill. kroner og dette er oppført som negativ inntekt på kap. 5501 post 73. Det foreslås at bevilgningen reduseres med 3 750 mill. kroner, til -2 500 mill. kroner.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Fremskrittspartiet, Høyre og Venstre, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet, Høyre og Venstre viser til forslag i Innst. 351 L (2009–2010) som retter opp en urettferdighet for rederier som har vært lojale mot oppgjørsordningen fra 2007 og gjennomført miljøinvesteringer tidlig.
Disse medlemmer foreslår å redusere bevilgningen med 38 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en reduksjon på 3 788 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
5501 | Skatter på formue og inntekt | ||
73 | Skatt av opparbeidede forpliktelser i rederiene, nedsettes med | 3 788 000 000 | |
fra kr 1 250 000 000 til kr -2 538 000 000» |
Komiteens medlemmer fra Høyre og Venstre viser til forslag om å avvikle arveavgiften og om å la såkalt «herreløs arv» tilfalle frivillige organisasjoner, alt omtalt nærmere i kapittel 4 i denne innstilling og i Innst. L 351 (2009–2010).
Disse medlemmer fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
5506 | Avgift av arv og gaver | ||
70 | Avgift, nedsettes med | 63 000 000 | |
fra kr 1 400 000 000 til kr 1 337 000 000» |
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti viser til forslag om å la såkalt «herreløs arv» tilfalle frivillige organisasjoner, jf. kapittel 4 i denne innstilling og i Innst. 351 L (2009–2010).
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
5506 | Avgift av arv og gaver | ||
70 | Avgift, nedsettes med | 3 000 000 | |
fra kr 1 400 000 000 til kr 1 397 000 000» |
Dette medlem er av den oppfatning at regjeringens forslag ikke gir den nødvendige styrkingen av den langsiktige vekstevnen i norsk økonomi som man trenger for å finansiere fremtidig velferd. Dette medlem viser til at gode eierskifter trygger arbeidsplasser og verdiskaping.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet viser til sine merknader i denne innstillingens kapittel 4 Forslag til endrede skatte- og avgiftsbestemmelser.
Disse medlemmer foreslår å redusere bevilgningen med 50 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en reduksjon på 50 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
5511 | Tollinntekter | ||
70 | Toll, nedsettes med | 50 000 000 | |
fra kr 2 033 000 000 til kr 1 983 000 000» |
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti viser til merknader i kapittel 4 i denne innstilling om nulltoll for lavinntektsland med over 75 millioner innbyggere, noe som medfører et provenytap på 16,5 mill. kroner i inneværende år.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
5511 | Tollinntekter | ||
70 | Toll, nedsettes med | 16 500 000 | |
fra kr 2 033 000 000 til kr 2 016 500 000» |
Det vises til Prop. 119 LS (2009–2010) Endringer i merverdiavgiftsloven mv. og Stortingets vedtak om merverdiavgift med forslag om innføring av utvidet merverdiavgiftsplikt for kultur- og idrettsområdet. Som følge av forslaget foreslås bevilgningen økt med 58 mill. kroner i 2010 i forhold til saldert budsjett.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre, slutter seg til regjeringens forslag, jf. forslag til vedtak I og XXVII under kapittel 23 Komiteens tilråding.
Komiteens medlemmer fra Høyre og Kristelig Folkeparti viser også til forslag fremmet i Innst. 351 L (2009–2010) om fjerning av merverdiavgift på leasing av elbiler og batteri til elbiler.
Disse medlemmer foreslår å redusere bevilgningen med 2,6 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en økning på 55,4 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
5521 | Merverdiavgift | ||
70 | Avgift, forhøyes med | 55 400 000 | |
fra kr 189 600 000 000 til kr 189 655 400 000» |
Komiteens medlem fra Venstre viser til en rekke forslag om endringer innenfor mva.-området, bl.a. null mva. på fersk frukt og grønt, full mva på brus og sterkt sukkerholdige drikkevarer, økt matmoms med ett prosentpoeng, ingen mva. på leasing av el-bil og batterier til el-biler, heve grensen for tollfri import til 500 kroner, innlemme små og verneverdige håndverksfag i kulturmomsordningen, heve plikt til mva.-registrering til 500 000 kroner for allmennyttige og veldedige organisasjoner, og å innføre mva.-fritak for e-bøker og elektroniske utgaver av aviser (PDF-format), alt omtalt nærmere i kapittel 4 i denne innstilling og i Innst. L 351 (2009–2010).
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
5521 | Merverdiavgift | ||
70 | Avgift, nedsettes med | 114 500 000 | |
fra kr 189 600 000 000 til kr 189 483 400 000» |
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet viser til sine merknader i denne innstillingens kapittel 4 Forslag til endrede skatte- og avgiftsbestemmelser.
Disse medlemmer foreslår å redusere bevilgningen med 320 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en reduksjon på 320 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
5526 | Avgift på alkohol | ||
70 | Produktavgift på alkoholholdige drikkevarer, nedsettes med | 320 000 000 | |
fra kr 11 927 000 000 til kr 11 607 000 000» |
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti viser til merknader i kapittel 4 i denne innstilling, og foreslår en økning i bevilgningen med 145 mill. kroner.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
5526 | Avgift på alkohol | ||
70 | Produktavgift på alkoholholdige drikkevarer, forhøyes med | 145 000 000 | |
fra kr 11 927 000 000 til kr 12 072 000 000» |
Komiteens medlemmer fra Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre viser til forslag i kapittel 4 om økning av tobakksavgiftene med 5 pst.
Disse medlemmer foreslår å øke bevilgningen med 110 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
5531 | Avgift på tobakkvarer | ||
70 | Avgift, forhøyes med | 110 000 000 | |
fra kr 8 218 000 000 til kr 8 328 000 000» |
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti viser til merknader i kapittel 4 i denne innstilling og Innst. 351 L (2009–2010) om innføring av miljøbilpremie på 25 000 kroner for kjøp av lavutslippsbiler under 120 g/km og 20 pst. økt CO2-komponent i engangsavgiften for biler med utslipp over 140 g/km, noe som samlet gir et redusert proveny på 490 mill. kroner.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
5536 | Avgift på motorvogner mv. | ||
71 | Engangsavgift på motorvogner mv., nedsettes med | 490 000 000 | |
fra kr 16 000 000 000 til kr 15 510 000 000» |
Komiteens medlem fra Venstre viser til forslag om å gi politiets utrykningskjøretøy avgiftsfritak på linje med øvrige utrykningskjøretøy, nærmere omtalt i kapittel 4 i denne innstilling.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
5536 | Avgift på motorvogner mv. | ||
71 | Engangsavgift på motorvogner mv., nedsettes med | 10 000 000 | |
fra kr 16 000 000 000 til kr 15 990 000 000» |
Komiteens medlem fra Venstre viser til forslag om å øke bensinavgiftene med 10 pst., nærmere omtalt i kapittel 4 i denne innstilling.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
5536 | Avgift på motorvogner mv. | ||
76 | Avgift på bensin, forhøyes med | 250 000 000 | |
fra kr 7 464 000 000 til kr 7 714 000 000» |
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet og Høyre viser til forslag i kapittel 4 om fjerning av avgift på høyinnblandet biodiesel.
Disse medlemmer foreslår å redusere bevilgningen med 2,5 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
5536 | Avgift på motorvogner mv. | ||
77 | Avgift på olje til framdrift av motorvogn (autodieselavgift), nedsettes med | 2 500 000 | |
fra kr 8 541 000 000 til kr 8 538 500 000» |
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti viser til merknad i kapittel 4 i denne innstilling om innføring av et avgiftsregime på drivstoff tilsvarende det Sverige har, med redusert veiavgift (autodieselavgift) og økt CO2-avgift. Dette vil gjøre biodiesel mer konkurransedyktig, og gi en samlet avgiftslettelse på 75 mill. kroner.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
5536 | Avgift på motorvogner mv. | ||
77 | Avgift på olje til framdrift av motorvogn (autodieselavgift), nedsettes med | 75 000 000 | |
fra kr 8 541 000 000 til kr 8 466 000 000» |
Komiteens medlem fra Venstre viser til forslag om å øke autodieselavgiftene med 10 pst. og forslag om å reversere Stortingets vedtak om økning av autodieselavgift for biodiesel, nærmere omtalt i kapittel 4 i denne innstilling.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
5536 | Avgift på motorvogner mv. | ||
77 | Avgift på olje til framdrift av motorvogn (autodieselavgift), forhøyes med | 230 000 000 | |
fra kr 8 541 000 000 til kr 8 771 000 000» |
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti viser til merknad i kapittel 4 i denne innstilling, og foreslår en økning i bevilgningen på 135 mill. kroner.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
5541 | Avgift på elektrisk kraft | ||
70 | Forbruksavgift, forhøyes med | 135 000 000 | |
fra kr 7 382 000 000 til kr 7 517 000 000» |
Komiteens medlem fra Venstre viser til forslag om å øke el-avgiften med 1 øre/kWh, nærmere omtalt i kapittel 4 i denne innstilling.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
5541 | Avgift på elektrisk kraft | ||
70 | Forbruksavgift, forhøyes med | 270 000 000 | |
fra kr 7 382 000 000 til kr 7 652 000 000» |
Det vises til forslag om å frita tang- og taretrålere fra grunnavgiften på fyringsolje. Se omtale i kap. 8 i Prop. 126 LS (2009–2010) Endringar i skatte- og avgiftsreglar mv. Bevilgningen foreslås på denne bakgrunn redusert med 0,5 mill. kroner.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmet fra Kristelig Folkeparti og Venstre, slutter seg til regjeringens forslag, jf. forslag til vedtak I og XXIII under kapittel 23 Komiteens tilråding.
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti viser til merknad i kapittel 4 i denne innstilling, og foreslår en økning i bevilgningen på 60 mill. kroner.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
5542 | Avgift på mineralolje mv. | ||
70 | Avgift på mineralolje, forhøyes med | 59 500 000 | |
fra kr 1 311 000 000 til kr 1 370 500 000» |
Komiteens medlem fra Venstre viser til forslag om å øke grunnavgiften på fyringsolje med ca. 10 pst., nærmere omtalt i kapittel 4 i denne innstilling.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
5542 | Avgift på mineralolje mv. | ||
70 | Avgift på mineralolje, forhøyes med | 49 500 000 | |
fra kr 1 311 000 000 til kr 1 360 500 000» |
Det vises til forslag om at energiavgiften på gass inkluderes i CO2-avgiften på gass. Se omtale i kap. 3 i Prop. 126 LS (2009–2010). Bevilgningen foreslås på denne bakgrunn redusert med 13 mill. kroner, til null.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmet fra Venstre, slutter seg til regjeringens forslag, jf. forslag til vedtak I og XXI under kapittel 23 Komiteens tilråding.
Komiteens medlemmer fra Høyre deler fullt ut regjeringens målsetning om at gass brukt som drivstoff på skip skal være unntatt CO2-avgift. Naturgass er svært miljøvennlig for skipsfarten og et avgiftsfritak sikrer konkurransedyktighet mot tungolje og marin diesel. Disse medlemmer viser til at gass som energikilde på skip gjør at NOx reduseres med 80–90 pst. og CO2-utslippene reduseres med 20–30 pst. pr. skip. I tillegg vil man unngå oljeutslipp ved eventuelle forlis. Disse medlemmer forutsetter at regjeringen jobber aktivt overfor ESA for å sikre dette fritaket. Dersom regjeringen mot formodning ikke skulle få dette til, må Stortinget få saken til behandling.
Komiteens medlem fra Venstre viser til forslag om å innføre full CO2-avgift på naturgass, nærmere omtalt i kapittel 4 i denne innstilling.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
5542 | Avgift på mineralolje mv. | ||
72 | Avgift på gass, forhøyes med | 137 000 000 | |
fra kr 13 000 000 til kr 150 000 000» |
Det vises til forslag om CO2-avgift på gass i kap. 3 i Prop. 126 LS (2009–2010). Forslaget innebærer at CO2-avgiften på gass blir innført fra 1. juli 2010 i stedet for 1. april 2010 slik det ble forutsatt i saldert budsjett. I tillegg foreslås det å inkludere energiavgiften på gass i CO2-avgiften. Bevilgningen foreslås på denne bakgrunn redusert med 2 mill. kroner.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre, viser til merknad under kapittel 4 over, og fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
5543 | Miljøavgift på mineralske produkter mv. | ||
70 | CO2-avgift, nedsettes med | 11 000 000 | |
fra kr 4 823 000 000 til kr 4 812 000 000» |
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet viser til sine merknader i denne innstillingens kapittel 4 Forslag til endrede skatte- og avgiftsbestemmelser.
Disse medlemmer foreslår å redusere bevilgningen med 13 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en reduksjon på 15 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
5543 | Miljøavgift på mineralske produkter mv. | ||
70 | CO2-avgift, nedsettes med | 15 000 000 | |
fra kr 4 823 000 000 til kr 4 808 000 000» |
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti viser til sine merknader i kapittel 4 i denne innstilling om innføring av svensk modell for drivstoffavgifter, økt CO2-avgift på flyreiser med 25 øre og utsettelse av innføring av CO2-avgift på gass til 1. september 2010. Dette medfører en økning i bevilgningen på 31,7 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
5543 | Miljøavgift på mineralske produkter mv. | ||
70 | CO2-avgift, forhøyes med | 29 700 000 | |
fra kr 4 823 000 000 til kr 4 852 700 000» |
Komiteens medlem fra Venstre viser til forslag om å øke CO2-avgiften på mineralske produkter med ca. 10 pst., nærmere omtalt i kapittel 4 i denne innstilling.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
5543 | Miljøavgift på mineralske produkter mv. | ||
70 | CO2-avgift, forhøyes med | 178 000 000 | |
fra kr 4 823 000 000 til kr 5 001 000 000» |
Komiteens medlem fra Venstre viser til forslag om å øke svovelavgiften med ca. 10 pst., nærmere omtalt i kapittel 4 i denne innstilling.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
5543 | Miljøavgift på mineralske produkter mv. | ||
71 | Svovelavgift, forhøyes med | 5 000 000 | |
fra kr 93 000 000 til kr 98 000 000» |
Det vises til kap. 2 i Prop. 126 LS (2009–2010) og kap. 3 i Meld. St. 2 (2009–2010) Revidert nasjonalbudsjett 2010 for nærmere omtale av forslaget om å fjerne avgiften på forbrenning av avfall fra 1. oktober 2010. Forslaget innebærer et provenytap på om lag 16 mill. kroner bokført i 2010. Bevilgningen på kap. 5546 post 70 foreslås på denne bakgrunn redusert med 16 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag, jf. forslag til vedtak I, XXIV og XXV under kapittel 23 Komiteens tilråding.
Komiteens medlem fra Venstre viser til forslag om å øke avgiften på HFK og PFK med ca. 10 pst., nærmere omtalt i kapittel 4 i denne innstilling.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
5548 | Miljøavgift på klimagasser | ||
70 | Hydrofluorkarbon (HFK) og Perfluorkarbon (PFK), forhøyes med | 10 000 000 | |
fra kr 240 000 000 til kr 250 000 000» |
Komiteens medlem fra Venstre viser til forslag om å øke avgiften på utslipp av NOx med ca. 10 pst., nærmere omtalt i kapittel 4 i denne innstilling.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
5549 | Avgift på utslipp av NOx | ||
70 | Avgift på utslipp av NOx, forhøyes med | 4 000 000 | |
fra kr 72 000 000 til kr 76 000 000» |
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet viser til sine merknader i denne innstillingens kapittel 4 Forslag til endrede skatte- og avgiftsbestemmelser.
Disse medlemmer foreslår å redusere bevilgningen med 250 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en reduksjon på 250 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
5555 | Avgift på sjokolade- og sukkervarer | ||
70 | Avgift, nedsettes med | 250 000 000 | |
fra kr 1 196 000 000 til kr 946 000 000» |
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet og Høyre viser til forslag i kapittel 4 om halvering av produktavgiften for saftprodukter.
Disse medlemmer foreslår å redusere bevilgningen med 35 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
5556 | Produktavgift på alkoholfrie drikkevarer mv. | ||
70 | Avgift, nedsettes med | 35 000 000 | |
fra kr 1 739 000 000 til kr 1 704 000 000» |
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti viser til merknad i kapittel 4 i denne innstilling om innføring av miljøavgift på plastposer på 1 krone pr. pose. Dette medfører et økt proveny på 330 mill. kroner.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
5560 | Miljøavgift plastposer | ||
70 | (NY) Miljøavgift plastposer, bevilges med | 330 000 000» |
Renter av statens kapital i forvaltningsbedriftene føres på denne posten. Forslag til endringer på bevilgningen til Statens Pensjonskasse innebærer økte renter på 2,3 mill. kroner, jf. nærmere omtale under kap. 2470, post 24 Driftsresultat. Bevilgningen på posten foreslås derfor økt med 2,3 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Da Prop. 1 S (2009–2010) ble utarbeidet var ikke søknadsfristen for kapitalinnskudd fra Statens finansfond løpt ut. Det var derfor ikke grunnlag for å fremme et bevilgningsforslag for kap. 5605, post 87 Renteinntekter mv. fra Statens finansfond. I stedet ble det gitt fullmakt til å inntektsføre på posten uten bevilgningsvedtak.
Renteinntektene fra de avtalene som nå er inngått med banker, er beregnet til vel 56,3 mill. kroner. Dette beløpet foreslås nå bevilget på kap. 5605 post 87. De renter som betales i 2010, er renter som påløp i 2009 pluss rentesrente i 2010 fram til betaling skjer. I beløpet er det også tatt med renter for 2010 fra en bank som har innfridd lånet fra Statens finansfond, og der 2010-renter samtidig gjøres opp. I den utstrekning flere banker velger å innfri lån i 2010, vil renteinnbetalingene øke.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Høyre viser til forslag fremmet i Innst. 351 L (2009–2010) om trygdeavgift for AFP-pensjonister, samt til forslag fremmet under kap.4 over.
Disse medlemmer foreslår å øke bevilgningen med 110 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
5700 | Folketrygdens inntekter | ||
71 | Trygdeavgift, forhøyes med | 110 000 000 | |
fra kr 89 900 000 000 til kr 90 010 000 000» |
Komiteens medlem fra Venstre viser til forslag om økt skattepliktig fordel av kjøp av aksjer i egen bedrift til 5 000 kroner, økte beløpsgrenser for lønnsoppgaveplikt i frivillige organisasjoner til 10 000 kroner, økt beløpsgrense for skattefri inntekt til 3 000 kroner, samt senket trygdeavgift for selvstendig næringsdrivende til 10,7 pst., nærmere omtalt i kapittel 4 i denne innstilling og i Innst. 351 L (2009–2010).
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
5700 | Folketrygdens inntekter | ||
71 | Trygdeavgift, nedsettes med | 73 000 000 | |
fra kr 89 900 000 000 til kr 89 827 000 000» |
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet viser til sine merknader i denne innstillingens kapittel 4 Forslag til endrede skatte- og avgiftsbestemmelser.
Disse medlemmer foreslår å redusere bevilgningen med 567,5 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en reduksjon på 567,5 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
5700 | Folketrygdens inntekter | ||
72 | Arbeidsgiveravgift, nedsettes med | 567 500 000 | |
fra kr 131 400 000 000 til kr 130 832 500 000» |
Komiteens medlemmer fra Høyre viser til forslag fremmet i Innst. 351 L (2009–2010) om halvering av arbeidsgiveravgift for nye lærlinger.
Disse medlemmer foreslår å redusere bevilgningen med 45 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
5700 | Folketrygdens inntekter | ||
72 | Arbeidsgiveravgift, nedsettes med | 45 000 000 | |
fra kr 131 400 000 000 til kr 131 355 000 000» |
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti viser til merknader i kapittel 4 i denne innstilling og Innst. 351 L (2009–2010) om halvering av arbeidsgiveravgift for nye lærlinger og økt grense for betaling av arbeidsgiveravgift for frivillige organisasjoner til 50 000 kroner pr. ansatt og 500 000 kroner samlet. Dette medfører en avgiftslettelse på 47,5 mill. kroner.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
5700 | Folketrygdens inntekter | ||
72 | Arbeidsgiveravgift, nedsettes med | 47 500 000 | |
fra kr 131 400 000 000 til kr 131 352 500 000» |
Komiteens medlem fra Venstre viser til forslag om økt skattepliktig fordel av kjøp av aksjer i egen bedrift til 5 000 kroner, økte beløpsgrenser for lønnsoppgaveplikt i frivillige organisasjoner til 10 000 kroner, økt beløpsgrense for skattefri inntekt til 3 000 kroner, samt fjerning av arbeidsgiveravgift for nye lærlinger, nærmere omtalt i kapittel 4 i denne innstilling og i Innst. 351 L (2009–2010).
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
5700 | Folketrygdens inntekter | ||
72 | Arbeidsgiveravgift, nedsettes med | 105 000 000 | |
fra kr 131 400 000 000 til kr 131 295 000 000» |
Kredittilsynet endret 21. desember 2009 navn til Finanstilsynet. Stortinget vedtok 26. november 2009 bevilgningen for 2010 på kap. 5580 Sektoravgifter under Finansdepartementet, post 70 Kredittilsynet, bidrag fra tilsynsenhetene. 2010-bevilgningen på kap. 1602 Kredittilsynet ble vedtatt 15. desember 2010. For både kap. 5580 post 70, og kap. 1602 Kredittilsynet foreslår Finansdepartementet at «Kredittilsynet» erstattes av «Finanstilsynet», jf. forslag til romertallsvedtak.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag, jf. forslag til vedtak XIX under kapittel 23 Komiteens tilråding.
Komiteen viser til enstemmig merknad fra finanskomiteen i innstillingen om Kristelig Folkepartis representantforslag om utvikling av nye indikatorer for samfunnsutviklingen (Dokument nr. 8:108 (2008–2009)), hvor regjeringen ble bedt om å «rapportere tilbake om framdrift i dette arbeidet i forbindelse med fremleggingen av nasjonalbudsjettet for 2010». Komiteen setter pris på at regjeringen i nasjonalbudsjettet 2010 gir en god, faglig gjennomgang av ulike sider ved utarbeidelsen av slike indikatorer. Regjeringen skriver at den vil vurdere spørsmålet videre, bl.a. i forbindelse med den planlagte revisjonen av bærekraftsstrategien i 2011. Komiteen understreker behovet for å starte arbeidet med konkret utvikling av nye indikatorer basert på den beste tilgjengelige forskning og erfaring. Komiteen ber regjeringen om å komme tilbake til Stortinget med en egen sak og vurdere dette i forbindelse med fremleggelsen av nasjonalbudsjettet for 2011.
Bevilgningen foreslås redusert med netto 1,5 mill. kroner.
I forslaget inngår en omdisponering av 3 mill. kroner til kap. 1723 post 1 til delvis dekning av kostnader ved relokalisering av «Norwegian Computer Emergency Response Team» (NorCERT) i 2010. I forslaget inngår videre en økning på 1,5 mill. kroner til dekning av merbehov til datautstyr ved Forsvarets ledelsesbygg på Akershus festning.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen foreslås redusert med 2,0 mill. kroner som inndekning for forslag i denne proposisjonen om økte bevilgninger til andre formål på forsvarsbudsjettet.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen foreslås økt med 151,338 mill. kroner.
Økningen gjelder en tilbakeføring av midler til Forsvarsbyggs reguleringsfond som ved en feilpostering ble tilført statskassen i 2007.
Forsvarsbygg hadde i 2007 et overskudd på 151,3 mill. kroner. Overskuddet ble feilpostert, slik at beløpet ble inntektsført i statskassen i stedet for å bli postert mot Forsvarsbyggs reguleringsfond. Dette medførte at kap. 1710 post 24 i statsregnskapet for 2007 feilaktig viste en mindreutgift på 151,3 mill. kroner, og at avsetningen på reguleringsfondet, og dermed Forsvarsbyggs mellomværende med statskassen, ble tilsvarende lavere enn forutsatt.
Forslaget innebærer at feilen korrigeres ved at samme beløp bevilges og tilbakeføres til Forsvarsbyggs reguleringsfond.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen foreslås redusert med 24,0 mill. kroner. Beløpet foreslås omdisponert til kap. 1740 post 1 til dekning av utgifter til fjerning av installasjoner ved en del nyere kystartillerianlegg som har vært beholdt og langtidslagret i «møllpose».
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen foreslås økt med 3,043 mill. kroner.
I forslaget inngår en økning på 6 mill. kroner som dekkes gjennom omdisponering innenfor forsvarsbudsjettet, til dekning av utgifter til destruksjon av klaseammunisjon i 2010. I forslaget inngår videre en reduksjon på 2,96 mill. kroner, som inndekning for forslag i denne proposisjonen om økte bevilgninger til andre formål på forsvarsbudsjettet.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen foreslås redusert med 1,5 mill. kroner, som inndekning for forslag i denne proposisjonen om økte bevilgninger til andre formål på forsvarsbudsjettet.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen foreslås redusert med 0,843 mill. kroner, som inndekning for forslag i denne proposisjonen om økte bevilgninger til andre formål på forsvarsbudsjettet.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen foreslås redusert med 29,3 mill. kroner.
I forslaget inngår en omdisponering av 21 mill. kroner til kap. 1792 post 1 til dekning av økte kostnader til kjøp av alternativ strategisk lufttransportkapasitet i 2010. I forslaget inngår også en reduksjon på 8,3 mill. kroner, som inndekning for forslag i denne proposisjonen om økte bevilgninger til andre formål på forsvarsbudsjettet.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre viser til departementets svar på spørsmål 118 fra finanskomiteen/Høyres fraksjon av 20. mai 2010, og legger til grunn departementets forsikring om at bevilgningsreduksjonen «ikke vil ha noen konsekvenser for NATO». Disse medlemmer påpeker at NATO nå befinner seg i en svært presset økonomisk situasjon. Disse medlemmer viser til at NATOs oppgaver og utfordringer er formidable for tiden.
Bevilgningen foreslås redusert med netto 103,876 mill. kroner.
I forslaget inngår en omdisponering av 182,5 mill. kroner til andre kapitler på forsvarsbudsjettet i forbindelse med øvelse Cold Response 2010. Midlene omdisponeres til de kapitler hvor utgiftene påløper. I forslaget inngår videre en omdisponering av 37,595 mill. kroner til kap. 1725 post 1 i forbindelse med endring av ansvarsforholdet mellom de to kapitlene, som beskrevet i Prop. 1 S (2009–2010). Videre foreslås 442,659 mill. kroner omdisponert til kap. 1740 post 1 i forbindelse med avvikling av ordningen med internfakturering av antatte felleskostnader mv. som ikke gjelder konkrete enkelttransaksjoner. I forslaget inngår også noen øvrige omdisponeringer på til sammen 4,476 mill. kroner til andre kapitler på forsvarsbudsjettet.
Bevilgningen foreslås videre redusert med 5,8 mill. kroner, som er ubrukt del av de 12 mill. kroner som ble bevilget på kapitlet til dekning av Forsvarets ekstrautgifter under president Obamas besøk i Oslo i desember 2009, jf. Prop. 16 S (2009–2010) Ny saldering av statsbudsjettet 2009. De ubrukte midlene i 2009 ble overført til statsbudsjettet for 2010, og bevilgningen foreslås derfor nå redusert tilsvarende.
I forslaget inngår videre en økning på 522,097 mill. kroner, som foreslås omdisponert fra kap. 1740 post 1 som følge av de foreslåtte organisatoriske endringene i Forsvarets logistikkorganisasjon. Videre foreslås bevilgningen økt med 47,057 mill. kroner grunnet merinntekter, jf. omtale under kap. 4720 post 1.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen foreslås økt med 47,057 mill. kroner.
I forslaget inngår en inntektsøkning på 30,962 mill. kroner som følge av de foreslåtte organisatoriske endringene i Forsvarets logistikkorganisasjon. Inntektsbevilgningen er videre foreslått økt med 16,095 mill. kroner grunnet merinntekter knyttet til prosjekter ved Institutt for Forsvarsstudier.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen foreslås økt med 3 mill. kroner. Beløpet, som gjelder merutgifter i forbindelse med relokalisering av «Norwegian Computer Emergency Response Team» (NorCERT) i 2010, foreslås omdisponert fra kap. 1700 post 1.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen foreslås økt med netto 174,533 mill. kroner.
I forslaget inngår en omdisponering av 84,721 mill. kroner fra kap. 1740 post 1 som følge av de foreslåtte organisatoriske endringene i Forsvarets logistikkorganisasjon. Videre foreslås det omdisponert 8,197 mill. kroner fra kap. 1740 post 1 grunnet avvikling av ordningen med internfakturering av antatte felleskostnader mv. som ikke gjelder konkrete enkelttransaksjoner, og 37,595 mill. kroner fra kap. 1720 post 1 i forbindelse med endring i ansvarsforholdet mellom kap. 1720 og kap. 1725, som beskrevet i Prop. 1 S (2009–2010). Det foreslås også omdisponert fra andre kapitler 17,5 mill. kroner grunnet høyere utgifter til utenlandsstillinger, 14,4 mill. kroner som følge av overføring av budsjettansvar for sentralisert befalsskoleopptak og Forsvarets veteransenter, og 0,787 mill. kroner som gjelder andre forhold. Videre er bevilgningen foreslått tilført 11,333 mill. kroner grunnet merinntekter, jf. omtale under kap. 4725 post 1.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen foreslås redusert med 5,766 mill. kroner, som inndekning for forslag i denne proposisjonen om økte bevilgninger til andre formål på forsvarsbudsjettet.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen foreslås redusert med 2,836 mill. kroner, som inndekning for forslag i denne proposisjonen om økte bevilgninger til andre formål på forsvarsbudsjettet.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen foreslås økt med 11,333 mill. kroner.
I forslaget inngår en inntektsøkning på 9,333 mill. kroner som følge av de foreslåtte organisatoriske endringene i Forsvarets logistikkorganisasjon. Inntektsbevilgningen foreslås videre økt med 2,0 mill. kroner grunnet forventede tilbakebetalinger av tilgodehavende fra rustningskontrollaktiviteten Open Skies.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen foreslås økt med netto 411,404 mill. kroner.
I forslaget inngår en økning på 415,775 mill. kroner, som foreslås omdisponert fra kap. 1740 post 1 som følge av de foreslåtte organisatoriske endringene i Forsvarets logistikkorganisasjon. Videre foreslås 86 mill. kroner omdisponert fra kap. 1720 til gjennomføring av øvelse Cold Response 2010, og 11,24 mill. kroner fra andre kapitler på forsvarsbudsjettet Bevilgningen foreslås også tilført 28,926 mill. kroner grunnet merinntekter, jf. omtale under kapittel 4731 post 1.
I forslaget inngår en reduksjon på 130,537 mill. kroner, som foreslås omdisponert til kap. 1740 post 1 i forbindelse med avvikling av ordningen med internfakturering av antatte felleskostnader mv. som ikke gjelder konkrete enkelttransaksjoner.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Fremskrittspartiet, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet ser nødvendigheten av å styrke Hærens budsjett slik at Hæren kan løse de oppdrag som blir pålagt av Stortinget. Disse medlemmer mener det er behov for økt trening og innkjøp av materiell i øvings- og utdanningssammenheng. Disse medlemmer ser dette som viktig og nødvendig for å opprettholde et troverdig forsvar samtidig som det er avgjørende for at Hæren skal kunne levere mannskaper til utenlandsoppdrag. Disse medlemmer er bekymret over at flere avdelinger og soldater de senere år ikke har nådd kvalitetskravene på estimert tid og derfor ikke har kunnet delta i oppsatte oppdrag i utlandet. Disse medlemmer viser i denne sammenheng til en situasjon høsten 2009 hvor 30 av 300 soldatene som hadde vervet seg og gjennomgått trening for tjeneste i Faryab-provinsen i Afghanistan, ikke holdt mål når det gjaldt ferdigheter både på individ- og avdelingsnivå. Disse medlemmer vil understreke at en situasjon hvor så mange soldater ikke har tilfredsstilt kravene, aldri har skjedd tidligere. Disse medlemmer ser behov for ytterligere fokus på styrking av Hæren som organisasjon både i aktivitet og størrelse.
Disse medlemmer foreslår å øke bevilgningen med 25 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en økning på 436,4 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
1731 | Hæren | ||
1 | Driftsutgifter, forhøyes med | 436 404 000 | |
fra kr 4 561 305 000 til kr 4 997 709 000» |
Bevilgningen foreslås økt med 28,926 mill. kroner. Inntektsøkningen skyldes de foreslåtte organisatoriske endringene i Forsvarets logistikkorganisasjon.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen foreslås redusert med netto 12,559 mill. kroner.
I forslaget inngår en økning på 102,783 mill. kroner, som foreslås omdisponert fra kap. 1740 post 1 som følge av de foreslåtte organisatoriske endringene i Forsvarets logistikkorganisasjon. Videre foreslås 33 mill. kroner omdisponert fra kap. 1720 til gjennomføring av øvelse Cold Response 2010. Bevilgningen foreslås også tilført 7,72 mill. kroner grunnet merinntekter, jf. omtale under kap. 4732 post 1.
I forslaget inngår en reduksjon på 152,759 mill. kroner, som foreslås omdisponert til kap. 1740 post 1 i forbindelse med avvikling av ordningen med internfakturering av antatte felleskostnader mv. som ikke gjelder konkrete enkelttransaksjoner. I forslaget inngår også en reduksjon på 3,303 mill. kroner, som foreslås omdisponert til andre poster på forsvarsbudsjettet.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen foreslås økt med 7,72 mill. kroner. Inntektsøkningen skyldes de foreslåtte organisatoriske endringene i Forsvarets logistikkorganisasjon.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen foreslås økt med netto 44,389 mill. kroner.
I forslaget inngår en økning på 254,422 mill. kroner, som foreslås omdisponert fra kap. 1740 post 1 som følge av de foreslåtte organisatoriske endringene i Forsvarets logistikkorganisasjon. Videre foreslås 18 mill. kroner omdisponert fra kap. 1720 til gjennomføring av øvelse Cold Response 2010. Bevilgningen foreslås også tilført 16,972 mill. kroner grunnet merinntekter, jf. omtale under kap. 4733 post 1.
I forslaget inngår en reduksjon på 243,664 mill. kroner, som foreslås omdisponert til kap. 1740 post 1 i forbindelse med avvikling av ordningen med internfakturering av antatte felleskostnader mv. som ikke gjelder konkrete enkelttransaksjoner. I forslaget inngår også en reduksjon på 1,341 mill. kroner, som foreslås omdisponert til andre poster på forsvarsbudsjettet.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen foreslås økt med 16,972 mill. kroner. Inntektsøkningen skyldes de foreslåtte organisatoriske endringene i Forsvarets logistikkorganisasjon.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen foreslås økt med 12,862 mill. kroner.
I forslaget inngår en økning på 72,604 mill. kroner, som foreslås omdisponert fra kap. 1740 post 1 som følge av de foreslåtte organisatoriske endringene i Forsvarets logistikkorganisasjon. Videre foreslås 7 mill. kroner omdisponert fra kap. 1720 til gjennomføring av øvelse Cold Response 2010. Bevilgningen foreslås også tilført 1,61 mill. kroner grunnet merinntekter, jf. omtale under kap. 4734 post 1.
I forslaget inngår en reduksjon på 57,912 mill. kroner, som foreslås omdisponert til kap. 1740 post 1 i forbindelse med avvikling av ordningen med internfakturering av antatte felleskostnader mv. som ikke gjelder konkrete enkelttransaksjoner. I forslaget inngår videre en reduksjon på 8,489 mill. kroner knyttet til tilbakeføring av midler grunnet merforbruk på posten i 2009, og en reduksjon på 1,951 mill. kroner som foreslås omdisponert til andre poster på forsvarsbudsjettet.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen foreslås økt med 1,61 mill. kroner. Inntektsøkningen skyldes de foreslåtte organisatoriske endringene Forsvarets logistikkorganisasjon.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen foreslås redusert med 2,247 mill. kroner. Beløpet foreslås omdisponert til andre poster på forsvarsbudsjettet.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Fremskrittspartiet, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet viser til den senere tids avsløringer vedrørende informasjonstilgjengelighet om de hemmelige tjenester og de eventuelle skadevirkninger dette kan ha hatt for tjenesten og landets sikkerhet. Disse medlemmer viser til NRKs avsløringer om at detaljerte navnelister over ansatte i den hemmelige tjenesten i ligger i NAVs Aa-register (Arbeidsgiver- og arbeidstakerregisteret), som er tilgjengelig for over 38 000 offentlig ansatte. Videre vil disse medlemmer vise til tidligere avsløringer i NRK hvor det fremkommer at informasjon som skulle vært beskyttet vedrørende både Forsvarets spesialkommando og etterretningstjenesten, ligger tilgjengelig i åpne registre. Disse medlemmer er opptatt av at eventuelle skadevirkninger av informasjonstilgjengeligheten i det offentlige rom rettes opp så snart som mulig. Disse medlemmer er også opptatt av dagens komplekse sikkerhetsutfordringer og mener at det er nødvendig å styrke etterretningstjenesten for at tjenesten kan opprettholde og styrke sin kapasitet. Disse medlemmer mener dette er spesielt viktig i en tid der etterretning spiller en stadig større rolle i forbindelse med sikkerheten til våre soldater i utenlandsoppdrag. Disse medlemmer foresår derfor å øke bevilgningen på kap. 1735 post 21 med 5 000 000 kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en styrking på 2 753 000 kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer foreslår å øke bevilgningen med 5 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en økning på 2,8 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
1735 | Etterretningstjenesten | ||
21 | Spesielle driftsutgifter, forhøyes med | 2 753 000 | |
fra kr 913 339 000 til kr 916 092 000» |
Bevilgningen foreslås redusert med netto 327,822 mill. kroner.
I forslaget inngår en reduksjon på 1 458,685 mill. kroner, som foreslås omdisponert til andre kapitler på forsvarsbudsjettet som følge av de foreslåtte organisatoriske endringene i Forsvarets logistikkorganisasjon. Videre foreslås bevilgningen redusert med 95,523 mill. kroner grunnet mindreinntekter som skyldes samme forhold, jf. omtale under kap. 4740 post 1.
I forslaget inngår en økning på 1 162,536 mill. kroner, som foreslås omdisponert fra andre kapitler på forsvarsbudsjettet i forbindelse med avvikling av ordningen med internfakturering av antatte felleskostnader mv. som ikke gjelder konkrete enkelttransaksjoner. Videre foreslås 37 mill. kroner omdisponert fra kap. 1720 til gjennomføring av øvelse Cold Response 2010. Det foreslås også omdisponert 24 mill. kroner fra kap. 1710 post 47 til dekning av utgifter til fjerning av installasjoner ved en del nyere kystartillerianlegg som har vært beholdt og langtidslagret i «møllpose». I forslaget inngår også en økning på 2,85 mill. kroner som foreslås omdisponert fra andre poster på forsvarsbudsjettet.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen foreslås redusert med 95,523 mill. kroner. Inntektsreduksjonen skyldes de foreslåtte organisatoriske endringene i Forsvarets logistikkorganisasjon.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen foreslås redusert med 166,729 mill. kroner. Av reduksjonen foreslås 134,929 mill. kroner omdisponert til kap. 1740 post 1 i forbindelse med avvikling av ordningen med internfakturering av antatte felleskostnader mv. som ikke gjelder konkrete enkelttransaksjoner, mens 31,8 mill. kroner, foreslås omdisponert til kap. 1792 post 1 til dekning av kostnader relatert til operasjonsspesifikk samtrening.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet ser med bekymring på sikkerhetssituasjonen for våre soldater i Afghanistan og ønsker å bedre sikkerheten for disse ved å tilføre mer adekvat utstyr til de tjenestegjørende. Disse medlemmer vil i denne sammenheng vise til et nylig eksempel på utstyrssituasjonen i Afghanistan, der det i Aftenposten fremkommer at de lett pansrede kjøretøyene Forsvaret bruker i Afghanistan (IVECO), fortsatt mangler beskyttelse for soldatene som bemanner maskingeværene om bord. Disse medlemmer ser det som nødvendig å bedre sikkerheten til de tjenestegjørende både gjennom å tilføre avdelingene og enkeltpersonene mer målrettet utstyr.
Disse medlemmer foreslår å øke bevilgningen med 15 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en økning på 15 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
1760 | Nyanskaffelser av materiell og nybygg og nyanlegg | ||
44 | Fellesfinansierte bygge- og anleggsarbeider, nasjonalfinansiert andel, kan overføres, forhøyes med | 15 000 000 | |
fra kr 80 000 000 til kr 95 000 000» |
Bevilgningen foreslås redusert med netto 2,306 mill. kroner.
I forslaget inngår en reduksjon på 1,812 mill. kroner, som foreslås omdisponert til kap. 1740 post 1 i forbindelse med avvikling av ordningen med internfakturering av antatte felleskostnader mv. som ikke gjelder konkrete enkelttransaksjoner. I forslaget inngår videre en reduksjon på 1,35 mill. kroner begrunnet med at Sjøforsvaret utfører grunnleggende rekrutt- og befalsskoleutdanning på vegne av Kystvakten, og en reduksjon på 0,529 mill. kroner knyttet til tilbakeføring av midler grunnet merforbruk på posten i 2009.
I forslaget inngår en økning på 1,32 mill. kroner, som foreslås omdisponert fra kap. 1740 post 1 som følge av de foreslåtte organisatoriske endringene i Forsvarets logistikkorganisasjon, og en økning på 0,065 mill. kroner som foreslås omdisponert fra andre kapitler på forsvarsbudsjettet.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Fremskrittspartiet, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet ser det som et klart behov å få en bedre tilstedeværelse av Kystvakten i våre nordområder og ellers langs Norges langstrakte kyst. Disse medlemmer ser klare behov for ytterligere ressurskontroll og aktiv forvaltning i våre havområder. De senere år har det vært en negativ utvikling i tilstedeværelse og antall operative tjenestedøgn. Disse medlemmer mener det med henblikk på aktivitetsnivået, i og rundt norske havområder, nå må bevilges mer penger til drift, slik at tilstedeværelse i større grad kan sikres i våre havområder.
Disse medlemmer foreslår å øke bevilgningen med 15 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en økning på 12,7 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
1790 | Kystvakten | ||
1 | Driftsutgifter, forhøyes med | 12 694 000 | |
fra kr 945 090 000 til kr 957 784 000» |
Bevilgningen foreslås økt med netto 0,111 mill. kroner.
I forslaget inngår en økning på 4,963 mill. kroner, som foreslås omdisponert fra kap. 1740 post 1 som følge av de foreslåtte organisatoriske endringene i Forsvarets logistikkorganisasjon. I forslaget inngår samtidig en reduksjon på 4,852 mill. kroner, som foreslås omdisponert til kap. 1740 post 1 i forbindelse med avvikling av ordningen med internfakturering av antatte felleskostnader mv. som ikke gjelder konkrete enkelttransaksjoner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen foreslås økt med netto 54,160 mill. kroner.
I forslaget inngår en økning på 21 mill. kroner, som foreslås omdisponert fra kap. 1719 post 78 til dekning av økte utgifter til kjøp av alternativ strategisk transportkapasitet. I forslaget inngår videre en økning på 47 mill. kroner, som foreslås omdisponert fra andre kapitler på forsvarsbudsjettet til dekning av utgifter til operasjonsspesifikk samtrening.
I forslaget inngår også en reduksjon på 13,84 mill. kroner. Denne innsparingen skyldes at valutakursen ved utbetalingen av 20 mill. dollar til støttefondet for oppbygging av den afghanske hæren i januar 2010 var lavere enn det som er lagt til grunn i saldert budsjett for 2010.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Bevilgningen foreslås redusert med netto 21,761 mill. kroner.
I forslaget inngår en reduksjon på 15,722 mill. kroner knyttet til tilbakeføring av midler grunnet merforbruk på posten i 2009. I forslaget inngår også en reduksjon på 6 mill. kroner grunnet overføring av budsjettansvar knyttet til Forsvarets veteransenter til kap. 1725 post 1, og en reduksjon på 0,039 mill. kroner som foreslås omdisponert til andre poster på forsvarsbudsjettet.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Fremskrittspartiet, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet har i ulike medier registrert at Forsvarets musikk ikke har midler til å kunne øve tilfredsstillende som følge av sviktende økonomi. Videre har disse medlemmer oppfattet at det bemanningsmessig også er utfordringer i organisasjonen. Disse medlemmer er opptatt av å ivareta Forsvarets musikk og den viktige institusjon korpsene er både for Forsvaret og befolkningen for øvrig. Disse medlemmer foreslår å øke bevilgningen med 5 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en økning på 16,8 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
1795 | Kulturelle og allmennnyttige formål | ||
1 | Driftsutgifter, nedsettes med | 16 761 000 | |
fra kr 274 023 000 til kr 257 262 000» |
Regjeringen foreslår å korrigere Forsvarsbyggs mellomværende med statskassen med totalt 26,4 mill. kroner i Forsvarsbyggs favør.
Forsvarsbygg har foretatt en gjennomgang av hovedelementene i mellomværendet med statskassen. Gjennomgangen har avdekket feilaktig regnskapsføring av påløpte feriepenger og pensjon i forhold til statens kontantprinsipp, og det er identifisert enkelte gamle poster i mellomværendet som ikke er reelle. Det er videre i avstemmingen også identifisert og isolert en netto uoppklart differanse i mellomværendet.
Regjeringen foreslår på denne bakgrunn at Forsvarsbyggs mellomværende med statskassen i statsregnskapet for 2010 krediteres med netto 26 360 109 kroner mot konto for forskyvning i balansen, jf. forslag til romertallsvedtak.
Det vises til proposisjonen for nærmere redegjørelse.
Komiteen tar redegjørelsen til orientering og slutter seg til regjeringens forslag, jf. forslag til vedtak XX under Kapittel 23 komiteens tilråding.
Opprettelsen av et eget styre for Forsvarsbygg med virkning fra 1. januar 2002 ble sett som et mulig første skritt mot en friere organisasjonsform for hele eller deler av virksomheten. Organisasjonsformen er blitt vurdert nærmere ved senere anledninger. Konklusjonen har vært at Forsvarsbygg ut fra sitt formål er å betrakte som en integrert del av statens ordinære virksomhet som det ikke er hensiktsmessig å skille ut som eksempelvis aksjeselskap. Med Forsvarsbygg som et ordinært forvaltningsorgan, tett innvevd i prosesser med høy politisk oppmerksomhet, vurderes det heller ikke som hensiktsmessig å opprettholde ordningen med eget styre for virksomheten. Forsvarsdepartementet er derfor kommet til at styret bør avvikles senest med virkning fra og med 2011.
Komiteen tar redegjørelsen til orientering.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet er bekymret over at regjeringen ikke bevilger mer penger til Forsvaret når oppgavene Forsvaret skal løse, blir stadig mer krevende. Disse medlemmer mener det er nødvendig å trappe opp forsvarsbudsjettet og viser til disse medlemmers alternative budsjett for 2010, hvor disse medlemmer styrket bevilgningene med 950 mill. kroner. Disse medlemmer mener det er avgjørende for Forsvarets fremtid at bevilgningsnivået økes betydelig utover dagens nivå.
Disse medlemmer ser med bekymring på sikkerhetssituasjonen for våre soldater i Afghanistan og på Hærens evne til å levere ønskede kapasiteter til våre utenlandsoppdrag. Disse medlemmer har merket seg at det i det siste året har vært flere tilbakemeldinger fra ulike avdelinger om manglende øving og trening. Disse medlemmer ser dette i sammenheng med at det er avdelinger og enkeltsoldater som ikke består avdelings- og soldatkravene. Disse medlemmer ønsker et styrket øvingsfokus på kvalitet og mengde for å utdanne robuste avdelinger og soldater.
Disse medlemmer er opptatt av at dagens trusselbilde både i forbindelse med utenlandsoppdrag og tjeneste for øvrig, blir håndtert på en hensiktsmessig måte. Disse medlemmer er videre svært opptatt av at avdelingene og soldatene i utenlandsoppdrag får tilført adekvat utstyr.
Disse medlemmer er bekymret over at sensitiv informasjon om våre hemmelige tjenester har ligget og ligger offentlig tilgjengelig i diverse registre. Disse medlemmer ser store utfordringer både på kort og lang sikt som følge av denne informasjonsspredningen, i tillegg til dagens trusselsituasjon, med store og komplekse sikkerhetsutfordringer for etterretningstjenesten.
Disse medlemmer ser fortsatt utfordringer i ressursforvaltning og tilstedeværelse i Nordområdene. Disse medlemmer er opptatt av at antallet seilingsdøgn i Nordområdene må styrkes gjennom øket Kystvaktaktivitet i våre havområder. Ressursforvaltning vil etter disse medlemmers mening fortsatt være svært viktig i våre havområder.
Komiteens medlemmer fra Høyre tar til etterretning de foreslåtte endringer i innretningen av Forsvarets logistikkorganisasjon. Disse medlemmene forventer at tilbakeføringen av støttefunksjoner til de største brukerne vil medføre bedre kontroll, oversikt og mer effektiv ressursbruk av materiell og utstyr. En slik effektiviseringsgevinst må derfor komme de enkelte avdelinger til gode. Imidlertid er det etter disse medlemmers oppfatning ikke godtgjort fra regjeringens side at tilbakeføringen av oppgaver fra FLO fullt og helt kompenseres. Ansvars- og bevilgningsendringene kan dermed innebære en innstramming fra regjeringens side på denne sektoren, noe disse medlemmer vil advare sterkt mot.
Spesialutsendingen for energisaker ved ambassaden i Abu Dhabi med ansvar for Midtøsten-regionen fratrådte sin stilling 31. mars 2010. Stillingen vil ikke bli gjenbesatt. Olje- og energidepartementet rammeoverførte midler til Utenriksdepartementets budsjett ved etablering av stillingen. Disse midlene foreslås tilbakeført til Olje- og energidepartementets budsjett.
På denne bakgrunn foreslås bevilgningen for 2010 økt med 1,91 mill. kroner, fra 141,908 mill. kroner til 143,818 mill. kroner. Økningen motsvares av en tilsvarende reduksjon under Utenriksdepartements kap. 100 post 1.
Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Fremskrittspartiet, slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet viser til kutt i en stilling i Abu Dhabi, og tilbakeføring av 1,91 mill. kroner fra UD til OEDs budsjett. Disse medlemmer viser videre til svar på spørsmål nr. 53 fra finanskomiteen/Fremskrittspartiets stortingsgruppe vedrørende disponering av disse midlene videre og at midlene bare er tenkt påplusset post 1 uten noe konkret formål. Disse medlemmer mener på den bakgrunn at disse midlene kan kuttes.
Disse medlemmer går imot regjeringens forslag.
Oljedirektoratet vil få økt arbeidsbelastning som følge av økt aktivitetsnivå i forbindelse med gjennomføring av søknadsrunden for 21. konsesjonsrunde og tildeling i forhåndsdefinerte områder (TFO) i 2010. Det budsjetteres med økte driftsutgifter, blant annet knyttet til ekstern bistand for å avlaste Oljedirektoratets eget personell og økte overtids- og reiseutgifter. Ut fra foreliggende informasjon vil den økte aktiviteten kreve en tilleggsbevilgning på 7 mill. kroner.
På denne bakgrunn foreslås bevilgningen for 2010 økt med 7 mill. kroner, fra 206,2 mill. kroner til 213,2 mill. kroner. Utgiftsøkningen motsvares av en tilsvarende inntektsøkning under kap. 4810, post 1 Gebyrinntekter. Olje- og energidepartementet vil komme tilbake i forbindelse med nysalderingen av statsbudsjettet for 2010 dersom ny informasjon tilsier at bevilgningene bør endres.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Det foreslås en tilleggsbevilgning på 30 mill. kroner knyttet til Oljedirektoratets oppdrags- og samarbeidsvirksomhet. Endringen har hovedsakelig sammenheng med høyere aktivitetsnivå knyttet til Norad og Diskos (database for seismikk- og brønndata) enn det som tidligere var forventet. Utgiftsøkningen motsvares av en tilsvarende inntektsøkning under kap. 4810, post 2 Oppdrags- og samarbeidsvirksomhet.
På denne bakgrunn foreslås bevilgningen for 2010 økt med 30 mill. kroner, fra 63 mill. kroner til 93 mill. kroner.
Det er avsatt 20 mill. kroner til undersøkelser som dekker blant annet geologiske og geofysiske prosjekter knyttet til Oljedirektoratets kartlegging av kontinentalsokkelen. For å kunne gjennomføre kartleggingsprosjekter som pågår over flere år, er det behov for en fullmakt til å inngå forpliktelser som kan dekkes av etterfølgende års bevilgning. Det foreslås at Olje- og energidepartementet gis fullmakt til å godkjenne at Oljedirektoratet kan pådra staten forpliktelser på inntil 10 mill. kroner utover gitt bevilgning, jf. forslag til romertallsvedtak. Det forutsettes at utbetalingene i det enkelte år holdes innenfor gjeldende budsjettramme.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag, jf. forslag til vedtak I og V under kapittel 23 Komiteens tilråding.
Oljedirektoratet skal etter planen flytte inn i nytt bygg ved årsskiftet 2010/2011. Utlysing og valg av leverandører for materiell og utstyr til nybygget forutsettes gjennomført høsten 2010. Deler av anskaffelsene forutsettes dekket av bevilgningen for 2011.
På denne bakgrunn foreslås det en bestillingsfullmakt for inntil 10 mill. kroner utover gitt bevilgning, jf. forslag til romertallsvedtak. Det forutsettes at utbetalingene i det enkelte år holdes innenfor gjeldende budsjettramme.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag, jf. forslag til vedtak IV. 2 under kapittel 23 Komiteens tilråding.
I forbindelse med gjennomføring av søknadsrunden for 21. konsesjonsrunde og tildeling i forhåndsdefinerte områder (TFO) i 2010, vil Oljedirektoratet få økt arbeidsbelastning, jf. omtale under kap. 1810 post 1. Gebyrinntektene skal dekke ODs utgifter i forbindelse med søknadsbehandlingen.
På denne bakgrunn foreslås bevilgningen for 2010 økt med 7 mill. kroner, fra 10,4 til 17,4 mill. kroner, jf. kap. 1810 post 1. Olje- og energidepartementet vil komme tilbake i forbindelse med nysalderingen av statsbudsjettet for 2010 dersom ny informasjon tilsier at bevilgningene bør endres.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Det foreslås å øke bevilgningen med 30 mill. kroner, fra 39,3 mill. kroner til 69,3 mill. kroner, jf. omtale og tilsvarende økning under kap. 1810 post 21.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Mange vassdragsreguleringer, der konsesjoner er gitt før 1960, er utbygd uten at det er gjennomført kulturhistoriske undersøkelser. I 2008 ble det innført en sektoravgift hvor inntektene øremerkes finansiering av utgifter knyttet til kulturminnetiltak i vassdrag. Ordningen innebærer at det innføres et standardvilkår om at konsesjonærene ved revisjon og fornyelse av konsesjoner må innebetale et bidrag basert på magasinkapasitet. Det er så langt innbetalt om lag 9 mill. kroner i sektoravgifter knyttet til kulturminnevern i vassdrag.
Ved innføringen av sektoravgiften ble det varslet at Olje- og energidepartementet senere ville komme tilbake til Stortinget med forslag om hvordan midlene skal anvendes for kulturminneformål i vassdrag med reviderte eller fornyede tillatelser. Basert på søknad fra Riksantikvaren foreslås det bevilget 1,1 mill. kroner til et kulturminneprosjekt i Byglandsfjorden i Aust-Agder fylke. Prosjektet skal gjennomføres av Kulturhistorisk museum, Universitetet i Oslo, med bistand fra Norsk Maritimt Museum. Prosjektet vil omfatte utredning av kunnskapspotensial og ferdigstilling av prosjektplan, samt registreringer og enkelte prøvegravinger.
På denne bakgrunn foreslås bevilgningen for 2010 økt med 1,1 mill. kroner, fra 64,65 mill. kroner til 65,75 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Det er et mål for regjeringen å bidra til mer industriell bruk av gass i Norge. I den forbindelse er man avhengig av god kontakt mellom mulige kjøpere og selgere av naturgass. Det er etablert en møteplass for informasjonsutveksling mellom gassbasert oppstrøms- og nedstrømsindustri. Møteplassen har som siktemål å øke kontakten og informasjonstilgangen mellom partene. Regjeringen ønsker med møteplassen å bedre informasjonsflyten mellom de ulike aktørene, og sørge for at industriselskaper som potensielt vurderer å investere i gassbasert industri i Norge får tilgang på relevant informasjon. Det foreslås en tilleggsbevilgning på 3 mill. kroner til Gassco for å gjennomføre oppgaver knyttet til mandatet, herunder utgifter knyttet til organisering av møteplassen, dialog med relevante parter, deling av relevant informasjon, studier og utredninger med mer.
På denne bakgrunn foreslås bevilgningen for 2010 økt med 3 mill. kroner, fra 34,5 mill. kroner til 37,5 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet støtter initiativet med sikte på å øke industriell bruk av gass i Norge. En møteplass for informasjonsutveksling mellom aktører innen gassindustrien kan, etter disse medlemmers syn, være egnet til å bidra til økt utbredelse av gassbruk i Norge, og lette informasjonstilgang for de som vurderer investeringer i gassbasert industri.
Det foreslås å redusere bevilgningen for 2010 med 1 mill. kroner, fra 956 mill. kroner til 955 mill. kroner. Endringen har sammenheng med tilsvarende reduksjon i faktisk innbetalt avkastning fra Grunnfondet i 2010, jf. kap. 4825 post 85.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti er opptatt av å legge til rette for energisparende tiltak i møtet med klimakrisen, og foreslår å øke bevilgningen med 30 mill. kroner.
Dette medlem fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
1825 | Omlegging av energibruk og energiproduksjon | ||
70 | Tilskudd til elektrisitetssparing i husholdninger, kan overføres, forhøyes med | 30 000 000 | |
fra kr 40 000 000 til kr 70 000 000» |
Ifølge Enova ser markedsgrunnlaget for naturgass i industrien ut til å avta. Videre forventes det en tilbakeføring av tidligere gitte tilsagn som følge av at prosjekter ikke gjennomføres. På denne bakgrunn foreslås det å redusere bevilgningen på 26 mill. kroner for 2010 til null. Olje- og energidepartementet legger opp til en omtale av evalueringen av utbredelsen av naturgass i Norge og Enovas naturgassordning i statsbudsjettet for 2011.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet er skuffet over den negative utviklingen i innenlands utbredelse av naturgassbruk. Disse medlemmer vil påpeke at regjeringens varslede naturgassavgift kan ha bidratt til den negative utviklingen, og at dette er svært uheldig. Disse medlemmer mener potensialet for verdiskaping ved innenlands bruk av gass fremstår som enormt, og at det er viktig at myndighetene legger til rette for, og ikke hindrer, økt gassbruk i Norge.
Komiteens medlem fra Venstre viser til at Venstres hovedprioritet i energipolitikken er å omstille Norge til et klimavennlig samfunn, samtidig som vi opprettholder en velfungerende og sikker energiforsyning. Skal vi løse de internasjonale klimautfordringene, kreves det at rike land som Norge tar en lederrolle i arbeidet med å vise fattigere land at det er mulig å kombinere lave utslipp med et høyt velstands- og velferdsnivå. Dette medlem mener Norge har store muligheter til å legge om energibruken, ta i bruk ny miljøteknologi i energiforsyningen og industrien samtidig som dette kan bidra til å skape nye bedrifter og arbeidsplasser. Dette medlem vil vektlegge betydningen av å bruke energi mer effektivt, ta i bruk klimavennlig løsninger og utvikle nye klimavennlige teknologier for framtiden. Dette medlem vil påpeke at regjeringens arbeid med ny fornybar energiproduksjon har gått for sakte, med blant annet det resultat at målet om 3 Wh vindkraft i 2010 ikke ble nådd. Ny fornybar energi, energisparing og energiomlegging vil bidra med miljøvennlig kraft og redusere utslippene, noe dette medlem vil prioritere. Dette medlem foreslår på denne bakgrunn å øke kapitalen i grunnfondet for fornybar energi og energieffektivisering med 2 mrd. kroner i en bred satsing på fornybar energi, energiomlegging og energisparing.
Dette medlem fremmer på den bakgrunn følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
1825 | Omlegging av energibruk og energiproduksjon | ||
95 | Kapitalinnskudd, forhøyes med | 2 000 000 000 | |
fra kr 5 000 000 000 til kr 7 000 000 000» |
Innskuddet i Grunnfondet i 2009 ble foretatt første virkedag i 2009 og ga dermed færre rentedager dette året. Dermed ble avkastningen for 2009 om lag 1 mill. kroner lavere enn budsjettert. På denne bakgrunn foreslås bevilgningen for 2010 redusert med 1 mill. kroner, fra 796 mill. kroner til 795 mill. kroner, jf. kap. 1825 post 50.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
På bakgrunn av den særlig krevende situasjonen for verft og utstyrsleverandører foreslås en tilleggsbevilgning på 50 mill. kroner til Demo 2000-programmet. Programmet gir støtte til testing og pilotering av ny petroleumsteknologi, og kan bidra til å bedre bedrifters omstillingsevne og å øke antallet kompetansearbeidsplasser i næringen.
På denne bakgrunn foreslås bevilgningen for 2010 økt med 50 mill. kroner, fra 741 mill. kroner til 791 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet er positive til en økning til Demo 2000 programmet, og understreker viktigheten av testing og pilotering av ny petroleumsteknologi. Men disse medlemmer vil understreke at satsing på forskning og utvikling bør være en langsiktig strategi, og ikke kun oppstå som følge av en særlig krevende periode. Disse medlemmer vil fremheve det faktum at Norge er verdensledende på offshore/petroleumsteknologi, og at det er viktig med fortsatt innsats på området for å opprettholde denne rollen.
Regjeringen ønsker at Norge skal være et foregangsland på fangst og lagring av CO2, og bidra til teknologiutvikling og reduserte kostnader for slik teknologi. Miljøverndepartementets utslippstillatelse av oktober 2006 og gjennomføringsavtalen mellom staten og Statoil om håndtering av CO2 på Mongstad («Gjennomføringsavtalen») danner utgangspunktet for planlegging, bygging og drift av et fullskala anlegg for CO2-håndtering på Mongstad. Sammen med byggingen og driften av teknologisenteret, vil arbeidet med planlegging og forberedelse av fullskalaanlegget på Mongstad stå sentralt i regjeringens innsats for å utvikle og realisere fangst og lagring av CO2 i årene som kommer.
I tiden etter at staten og Statoil inngikk avtale om CO2-håndtering på Mongstad i 2006, har Olje- og energidepartementet, Miljøverndepartementet, Gassnova og Statoil arbeidet fortløpende med Steg1 (teknologisenteret for CO2-fangst) og Steg2 (fullskala CO2-håndtering) på Mongstad. Et omfattende arbeid har pågått i tråd med statens og Statoils henholdsvise rettigheter og forpliktelser som følger av ovennevnte gjennomføringsavtale og utslippstillatelse. I Prop. 44 S (2009–2010) om endringer i statsbudsjettet for 2009 under Olje- og energidepartementet, ble Stortinget orientert om arbeidet med fullskala CO2-håndtering på Mongstad, og at prosjektet er komplisert og krever nye løsinger på mange områder. Det ble opplyst at Olje- og energidepartementet ville komme nærmere tilbake til resultatene av det pågående arbeidet med planlegging og forberedelser.
Regjeringens ambisjon om å realisere CO2-håndtering på Mongstad har hele tiden vært utfordrende, jf. St.prp. nr. 49 (2006-2007) om samarbeid om håndtering av CO2 på Mongstad. Regjeringen har arbeidet for å realisere fullskala CO2-fangst i tråd med opprinnelige planer om investeringsbeslutning i 2012. I lys av det omfattende arbeidet som er gjennomført, kom regjeringen i april 2010 fram til at dette ikke er en forsvarlig tilnærming. Med dagens informasjon legges det opp til at regjeringen vil kunne legge fram et samlet beslutningsgrunnlag for fullskala fangst, transport og lagring av CO2 fra Mongstad for Stortinget i 2014.
Det vises til proposisjonen for nærmere redegjørelse.
Bevilgningen for 2010 foreslås redusert med til sammen 560 mill. kroner, fra 1 358 mill. kroner til 798 mill. kroner. Det er knyttet betydelig usikkerhet til bevilgningsbehovet for CO2-håndteringsprosjektene, og regjeringen vil om nødvendig komme tilbake til Stortinget ved endret behov senere i 2010.
Komiteens flertall, medlemmene fra Arbeiderpartiet, Per Rune Henriksen, Marianne Marthinsen, Torstein Rudihagen, Tor-Arne Strøm og Eirin Kristin Sund, fra Sosialistisk Venstreparti, Snorre Serigstad Valen, og fra Senterpartiet, lederen Erling Sande, viser til at menneskeskapte klimaendringer er vår tids største trussel. Karbonfangst og lagring har et stort potensial som bidrag til kutt i utslipp av klimagasser. I sin tiltredelseserklæring i 2005 gjorde regjeringen det klart at den har store ambisjoner på dette feltet, og så muligheter med CO2-rensing av gasskraftverk. Opposisjonen splittet seg i to leire. Partiene Fremskrittspartiet og Høyre ønsket gasskraftverk uten «særnorske krav» om CO2-rensing, mens Kristelig Folkeparti og Venstre ikke ville gi konsesjon til gasskraftverk uten at rensing først var på plass.
Flertallet viser til at i forbindelse med konsesjonssøknad for varmekraftverk på Mongstad, valgte regjeringen å stille krav om at varmekraftverket skulle ha rensing av CO2-utslipp. Tidsfrist ble satt til 2014, for at teknologien skulle kunne utvikles og gjøres nyttbar på varmekraftverket. Denne beslutningen dannet også grunnlag for å bygge et teknologisenter (TCM) som har som formål å identifisere, utvikle, teste og kvalifisere mulige teknologiske løsninger for fangst av CO2, samt å redusere kostnader slik at teknologien kan få bred anvendelse. I henhold til St.prp. nr. 49 (2006–2007) ble det etablert et teknologiselskap som skal eie og drive teknologisenteret. Det er ingen formell tilknytning mellom teknologisenteret og fullskala CO2-fangstanlegg på kraftvarmeverket, jf. St.prp. nr. 38 (2008–2009).
Flertallet viser videre til at beslutningen om å realisere fullskala CO2-fangstanlegg i forbindelse med bygging av varmekraftverket på Mongstad, samt etablering av teknologisenteret TCM, har ført Norge frem i tet i arbeidet med karbonfangst og lagring internasjonalt. Fullskala rensing av Mongstad har en selvstendig betydning som klimatiltak ved at utslipp som ellers ikke ville bli renset, nå unngås. I tillegg er prosjektet banebrytende ved at det er det første i sitt slag i verden, med hensyn til størrelse og teknologi.
Flertallet viser til at Miljøverndepartementets utslippstillatelse av oktober 2006 og gjennomføringsavtalen mellom staten og Statoil om håndtering av CO2 på Mongstad («Gjennomføringsavtalen») danner utgangspunktet for planlegging, bygging og drift av fullskala anlegg for CO2-håndtering på Mongstad.
Flertallet merker seg at planleggings- og forberedelsesarbeidet følger normal industripraksis for store og kompliserte prosjekter. Det innebærer at prosjektet skal ha god fremdrift, samtidig som hensyn til kvalitetssikring og kostnadskontroll ivaretas. Det legges til rette for å utnytte læring fra utbyggings- og driftsfasen ved teknologisenteret (TCM) i prosjektplanleggingen og i utarbeidelsen og kvalitetssikringen av investeringsgrunnlaget for fullskalaanlegget.
Flertallet viser til at fullskala CO2-håndtering på Mongstad er komplisert og krever nye løsninger på mange områder. Regjeringens ambisiøse målsetting om å realisere fullskala rensing fra 2014 har hele tiden vært uttalt krevende, og det har blitt arbeidet for å realisere fullskala CO2-fangst i tråd med opprinnelige planer om investeringsbeslutning i 2012. I lys av omfattende gjennomgang av rapporter og utredninger legges det opp til at regjeringen vil legge frem et samlet beslutningsgrunnlag for fangst, transport og lagring av CO2 fra Mongstad for Stortinget til 2014. Regjeringens ambisjon er fortsatt å få til fullskala CO2-rensing. Bygging og drift av teknologisenteret og arbeidet med planlegging og forberedelse av fullskalaanlegget på Mongstad, er hovedelementet som står sentralt i regjeringens innsats for å utvikle og realisere fangst og lagring av CO2 i årene som kommer.
Flertallet viser til at det hele tiden har vært klart at realisering av CO2-håndtering på Mongstad har vært utfordrende, og at prosessen har bestått av kontinuerlig oppbygging av erfaring og læring. Regjeringen har ved flere anledninger orientert Stortinget om utviklingen i prosessen.
Flertallet peker på at når regjeringen legger fram en sak for Stortinget, skal den gi alle opplysninger som må til for at Stortinget kan behandle saken forsvarlig. Fra og med St.prp. nr. 67 (2008–2009) har regjeringen lagt frem opplysninger om arbeidet med planlegging og forberedelser av fullskala CO2-fangst på Mongstad i forbindelse med budsjettproposisjonene. Regjeringen har lagt fram forslag til årlige bevilgninger til planleggings- og forberedelsesarbeidet. Det er i dette planleggingsarbeidet det skal utarbeides et investeringsgrunnlag, herunder kostnader og tidsplan for gjennomføring av prosjektet, som Stortinget på et seinere tidspunkt skal ta stilling til. Flertallet mener at opplysningene regjeringen har gitt Stortinget gir et forsvarlig grunnlag for budsjettvedtakene i tråd med opplysningsplikten.
Flertallet viser til at etter at Statoil oversendte en overordnet utredning for fremtidig fangst av de største CO2-utslippene på Mongstad i februar 2009, ble Stortinget orientert om at det var igangsatt et arbeid med å gjennomgå og vurdere utredningen gjennom St.prp.nr 67 (2008-2009) i mai 2009. Her heter det blant annet at:
«Det er våren 2009 iverksatt et samarbeid mellom Gassnova og StatoilHydro som oppfølging av StatoilHydros masterplan, blant annet for å kartlegge mulige alternativer til prosjektløsningen som framkommer av masterplanen.»
Flertallet viser videre til at Gassnova sommeren 2009 vurderte en stegvis utbygging av CO2-fangstanlegget, og at Stortinget ble orientert om dette i Prop. 1 S (2009–2010) fra Olje- og energidepartmentet, der det heter:
«Basert på planleggings- og forberedelsesarbeidet som til nå er gjennomført, vurderes forskjellige løsninger for raskest mulig realisering av CO2-håndtering ved kraftvarmeverket. Blant annet vurderes en stegvis løsning for CO2-fangst ved kraftvarmeverkets to turbiner som også inkluderer røykgasssirkulering (EGR).»
Flertallet viser til at Stortinget også i Prop. 44 S (2009–2010) ble orientert om arbeidet med fullskala CO2-håndtering ved Mongstad. Her heter det bl.a.:
«Statoil og Gassnova arbeider no med juridiske, finansielle og organisatoriske spørsmål. Prosjektet er komplisert, og krev nye løysingar på mange område. Departementet vil komme nærare tilbake til resultatet av det pågående arbeidet med planlegging og førebuing.»
Flertallet viser til at regjeringen i Prop. S 125 (2009–2010) redegjør for at Gassnova og Statoil fra høsten 2009 samarbeidet om en omforent strategi for det videre planleggings- og forberedelsesarbeidet, og at strategien fram til våren 2010 har tatt utgangspunkt i en plan som innebærer framleggelse av investeringsgrunnlag for Olje- og energidepartementet i 2012. I sitt brev til kontroll- og konstitusjonskomiteen av 1. juni 2010 opplyser Statsministeren at regjeringen i april 2010 kom fram til at den opprinnelige planen med investeringsbeslutning i 2012 ikke er en forsvarlig tilnærming. Dette ble varslet Stortinget i mai 2010 gjennom Prop. 125 S (2009–2010).
Flertallet viser til at Gassnova og Gassco arbeider med å utrede alternative løsninger for transport og lagring av CO2 fra Mongstad, og har merket seg at med dagens informasjon innebærer dette at det kan legges fram et samlet beslutningsgrunnlag (inkl. fangst, transport og lagring av CO2) for Stortinget i 2014.
Flertallet merker seg at det skal innhentes mer seismiske data for Johansen-formasjonen og alternativ lagringslokalisering før det blir boret verifikasjonsbrønn, og at bevilgningsbehovet for 2010 da reduseres, slik at bevilgningen kan reduseres til 390 mill. kroner.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet, Oskar Jarle Grimstad, Henning Skumsvoll og Ketil Solvik-Olsen, fra Høyre, Nikolai Astrup, Bjørn Lødemel og Siri A. Meling, og fra Kristelig Folkeparti, Line Henriette Hjemdal, mener at regjeringen ved olje- og energiministeren ikke har overholdt opplysningsplikten overfor Stortinget i arbeidet med fullskala CO2-rensing på Mongstad. Opplysningsplikten er av stor praktisk og prinsipiell betydning, både som grunnlag for Stortingets styringsfunksjon, og som et kriterium ved senere kontroll og ansvarliggjøring av statsråder. Hovedkravet til de opplysninger som legges frem for Stortinget er at de må være korrekte, samt at det stilles krav til utførligheten av den informasjon som legges frem.
Disse medlemmer mener Stortinget ikke i særlig grad er informert om alvorlige faglige motforestillinger til regjeringens tidsplan for, og gjennomføring av, fullskala CO2-fangst på Mongstad. Olje- og energiministeren har heller ikke på en tilstrekkelig utførlig måte i prosessen redegjort for usikkerhet knyttet til den informasjon som er blitt fremlagt for Stortinget. Disse medlemmer mener også at olje- og energiministeren har unnlatt å legge fram viktige opplysninger som har kommet han i hende etter at saken er fremmet for Stortinget.
Disse medlemmer viser til Dokument nr. 14 (2002–2003) («Rapport til Stortinget fra utvalget til å utrede Stortingets kontrollfunksjon. Stortingets kontroll med regjering og forvaltning»), og innstillingen fra kontroll- og konstitusjonskomiteen Innst. S. nr. 210 (2002–2003). En enstemmig komité fastslår i innstillingen følgende om regjeringens opplysningsplikt overfor Stortinget:
«Etter komiteens oppfatning kan det være riktig å skille mellom ulike typer informasjon. Relevante faktaopplysninger bør klart omfattes av opplysningsplikten, mens interne politiske overveielser som for eksempel indre overveielser eller eventuell uenighet i regjeringen, ikke bør det. Komiteen vil hevde at regjeringen må ha plikt til å la alvorlige faglige motforestillinger fremgå av saken selv om disse er i strid med regjeringens forslag. Videre må regjeringen ha ansvar for å opplyse om usikkerhet opplysninger er beheftet med.»
«Komiteen vil også understreke regjeringens plikt til å legge fram viktige opplysninger som kommer den i hende etter at saken er fremmet for Stortinget. Dette for å sikre at Stortinget har tilstrekkelig informasjon til å skaffe seg et dekkende bilde.
Komiteen slutter seg til utvalgets vurdering av at grove brudd på opplysningsplikten fortsatt skal være straffbare. Etter komiteens syn bør slike brudd få alvorlige og vidtrekkende konsekvenser, særlig dersom det fører til at Stortinget treffer eller kunne ha truffet avgjørelser på feilaktig grunnlag.»
Disse medlemmer viser til at regjeringen allerede i Statoils masterplan, som ble oversendt til departementet i februar 2009, mottok alvorlige faglige motforestillinger både i forhold til regjeringens planlagte fremdrift og investeringsanslag for prosjektet. Masterplanen skisserte utsatt fremdriftsplan med 1–5 år i forhold til regjeringens krav i utslippstillatelsen, og at investeringskostnadene ville bli tre ganger høyere enn forutsatt da Gjennomføringsavtalen ble inngått høsten 2006. I St.prp. nr. 67 (2008–2009) omtales «masterplanen» uten at det redegjøres for Statoils faglige innspill i forhold til prosjektets fremdrift og kostnader. Regjeringen nøyer seg med å vise til at det er iverksatt et samarbeid mellom Gassnova og StatoilHydro om oppfølging av masterplanen, samt at departementet har vurdert det som viktig at staten skaffer seg et forsvarlig grunnlag for videre forhandlinger, som blant annet innebærer en detaljert verifisering av de foreløpige kostnadsanslagene som StatoilHydro skisserer i masterplanen.
Disse medlemmer merker seg dog at energiminister Riis-Johansen i Stortingets spørretime 11. mars 2009 brukte Mongstad masterplan som bevis på at prosjektet lar seg gjennomføre. Disse medlemmer finner det derfor besynderlig at regjeringen nå bruker den samme rapporten som argument for å utsette prosjektet. Disse medlemmer stiller seg undrende til hvordan samme rapport kan gå fra «ja» til «nei» på ett år.
Disse medlemmer viser til at Olje- og energidepartementet i løpet av 2009 mottok en rekke rapporter fra Gassnova som inneholdt anbefalinger om til dels radikale endringer av innhold og fremdrift i arbeidet med fullskala rensing på Mongstad. Gassnovas evalueringsrapport av masterplanen var klar allerede 28. januar 2009. Videre fulgte en samkjøringsrapport mellom Gassnova og Statoil i april, Gassnovas anbefalingsrapport i juni, og Gassnovas DG1-rapport i oktober, samt rapporten av mars 2010 til regjeringen.
Disse medlemmer viser til at komiteen tross gjentatte forespørsler til departementet, ikke har fått innsyn verken i Gassnovas evalueringsrapport av 28. januar 2009, eller samkjøringsrapporten av 16. april 2009, samt Gassnovas rapport av mars 2010, som regjeringen la til grunn for sin endrede framdrift av Mongstad-prosjektet. Samkjøringsrapporten beskrives av Gassnova i selskapets årsmelding for 2009 som et meget omfattende arbeid, som blant annet inkluderer et veikart med klare alternativer med fordeler og ulemper i et kortsiktig og langsiktig perspektiv. Disse medlemmer finner det kritikkverdig at komiteen nektes innsyn i disse dokumentene.
Disse medlemmer viser til at statsråden på spørsmål fra komiteen ikke har villet forklare på en utførlig måte hva som var forskjellen på de anbefalingene Gassnova gav departementet i november 2009, og de anbefalingene departementet fikk seg forelagt i mars 2010, som medførte at regjeringen besluttet å utsette investeringsbeslutningen til 2014. I sitt svar til komiteen om disse forholdene 4. juni 2010 viser statsråden til kompleksiteten i prosjektet, og skriver at:
«(...) Gassnova ikke har pekt på én særskilt teknologisk utfordring, men at utfordringene er sammensatte.»
Disse medlemmer finner statsrådens svar lite tilfredsstillende.
Disse medlemmer har merket seg at enkelte representanter fra posisjonspartiene i offentlige debatter har hevdet at all informasjon fra Gassnova har vært offentlig. Disse medlemmer vil derfor understreke det faktum at Gassnovas rapporter har vært unntatt fra offentligheten, slik at komiteens medlemmer på egen hånd ikke kunne finne frem til denne informasjonen. Disse medlemmer viser til at de to rapportene som 1. juni 2010 ble gjort tilgjengelig for komiteen, er i sterkt sladdede versjoner, hvor til og med forfatterne av en av rapportene er sladdet bort. Disse medlemmer finner dette underlig.
Disse medlemmer viser til Gassnovas rapport «CO2-fangst Mongstad – anbefaling» av 27. mai 2009, som komiteen fikk oversendt fra departementet i sladdet versjon 1. juni 2010. Rapporten inneholder svært relevant informasjon som kun i begrenset grad er videreformidlet til Stortinget i statsbudsjettet for 2010 (Prop. 1 S (2009–2010)). Av rapporten fremkommer at investeringene er høyere enn forventet, at kraftvarmeverket muligens kan bli operert på redusert last (bare en turbin) ved oppstart av CO2-fangst, at et fullskala anlegg i praksis må planlegges og bygges uten erfaring fra testsenteret, at helserisiko ved bruk av aminer kan være en kritisk faktor for å ta i bruk aminanlegg for storskala fangst av CO2, at det anbefales å utrede trinnvis utbygging av fangstanlegg for varmekraftverket (bare én turbin, krakkeren skrinlegges), og at Gassnova tidligere har anbefalt at det kun bør bygges ett førstegenerasjons fangstanlegg. Det siste innebærer at rensing av Kårstø-anlegget skal skrinlegges.
Disse medlemmer viser til at regjeringen i statsbudsjettet for 2010, Prop. 1 S (2009–2010), begrenser omtalen av disse opplysningene til følgende:
«Basert på planleggings- og forberedelsesarbeidet som til nå er gjennomført, vurderes forskjellige løsninger for raskest mulig realisering av CO2-håndtering ved kraftvarmeverket. Blant annet vurderes en stegvis løsning for CO2-fangst ved kraftvarmeverkets to turbiner som også inkluderer røykgassirkulering.»
Disse medlemmer mener det er kritikkverdig at regjeringen i statsbudsjettet ikke videreformidlet informasjon om den store faglige usikkerheten som var fremkommet om helt sentrale forhold i prosjektet. Disse medlemmer mener regjeringens målsetning om fullskala rensing på Mongstad innen 2014 allerede på dette tidspunktet var brutt, i og med at Gassnovas anbefaling kun innebar rensing av en turbin. Regjeringens knappe og summariske redegjørelse i statsbudsjettet for 2010 gjenspeilet ikke de fulle realiteter i prosjektets status.
Disse medlemmer viser videre til Gassnovas rapport «CO2-fangst på Mongstad – DG1 rapport» av 2. oktober 2009, som ble oversendt komiteen i sladdet versjon 1. juni 2010. Ifølge redegjørelsen i revidert budsjett ble denne rapporten oversendt regjeringen i november 2009.
Disse medlemmer viser til at også denne rapporten slår fast stor usikkerhet i forhold til fremdriften, hovedsakelig på bakgrunn av utsettelse av Steg2-avtalen som skulle avklare partenes roller og ansvar. Ifølge Gjennomføringsavtalen av 2006, og utslippstillatelsen, skulle Steg2-avtalen vært inngått allerede 1. kvartal 2009. I mangel på en slik avtale hadde Gassnova gjort en rekke forutsetninger for DG1 beslutningsgrunnlaget, noe som medførte stor usikkerhet i forutsetningene for de anbefalingene som ble gitt. Disse medlemmer viser til at DG1-rapporten la opp til en fremdrift for trinn 1 som innebar ferdigstillelse av CO2-fangst ved én turbin på kraftvarmeverket innen 3. kvartal 2015, noe som er et klart brudd med kravene i utslippstillatelsen om fullskala rensing innen utløpet av 2014. Disse medlemmer mener statsråden burde ha informert Stortinget om dette da informasjonen åpenbart var relevant i Stortingets pågående behandling av statsbudsjettet for 2010. Disse medlemmer viser til at Stortinget først ble gjort kjent med disse opplysningene 11. mai 2010 i redegjørelsen i revidert budsjett, etter at regjeringen 1. mai gjennom media hadde gjort kjent at hele prosjektet med fullskala CO2-fangst på Mongstad skulle utsettes. Disse medlemmer finner dette kritikkverdig.
Disse medlemmer viser samtidig til et oppslag i Dagens Næringsliv 19. oktober 2009, hvor direktør Bjørn-Erik Haugan i Gassnova forklarer at CO2-rensing på Mongstad tidligst er på plass 3–4 år etter 2012. Disse medlemmer mener dette var nok en klar advarsel om at fagfolkene visste at tidsskjemaet ikke vil holde.
Gassnova skal også allerede i januar 2007 ha advart regjeringen mot å bygge to førstegenerasjons fullskala CO2-renseanlegg parallelt, slik regjeringen har planlagt på Mongstad og Kårstø, uten at Stortinget har blitt orientert om dette. Disse medlemmer mener dette har påvirket Stortingets tilnærming i sakene om fullskala CO2-rensing.
Disse medlemmer finner det oppsiktsvekkende at regjeringen skjuler seg bak «nye» teknologiske utfordringer fremfor å erkjenne at de har organisert prosjektet på en dårlig måte fra starten av, og at de nå endrer politisk tilnærming. Komiteen finner det urimelig at de rødgrønne partiene og regjeringsmedlemmer stiller seg uforstående til at de kan få kritikk i den sammenheng, siden regjeringen selv mener det ligger gode hensikter i bunn for prosjektet.
Disse medlemmer vil understreke at kritikken ikke handler om å være for eller imot prosjektet, og viser til at et samlet storting både i 2007 og 2009 støttet vedtaket om å bygge et testsenter for CO2-rensing. Disse medlemmer vil derfor bemerke at statsministeren tok feil da han i Stortingets spørretime 5. mai 2010 hevdet at enkelte partier hadde vært imot prosjektet.
Disse medlemmer viser til at Norge er en stor eksportør av gass og vil fortsette å være det i de nærmeste tiårene. Samtidig er det et mål at utslippene av klimagasser reduseres betydelig frem mot 2050. Derfor er disse medlemmer tilhenger av at Norge skal bidra til å videreutvikle fangst- og lagringsteknologi for CO2.
Disse medlemmer har merket seg at regjeringen skriver at den i april 2010 kom til at de opprinnelige planene om en investeringsbeslutning om fullskala CO2-fangst på Mongstad i 2012, ikke lar seg realisere. Disse medlemmer viser til at regjeringen skriver at den vil kunne legge fram et samlet beslutningsgrunnlag for fullskala fangst, transport og lagring av CO2 fra Mongstad for Stortinget i 2014. Disse medlemmer har videre merket seg at regjeringen peker på teknologiske utfordringer som årsak til utsettelsen.
Disse medlemmer mener at regjeringen i lengre tid har mottatt klare faglige motforestillinger mot den opprinnelige tidsplanen, og at regjeringen burde ha informert om dette på et tidligere tidspunkt. Disse medlemmer peker på at Statoils masterplan for Mongstad slo fast at utbyggingstid for den beskrevne hovedløsningen ville være om lag 4 år. Likevel gjentok olje- og energiministeren og representanter for regjeringspartiene i debatten om Innst. S nr. 206 (2008–2009) om investering i teknologisenter for CO2-håndtering på Mongstad 7. mai 2009, at den opprinnelige tidsplanen stod fast.
Disse medlemmer viser til komiteens høring om Mongstad 1. juni 2010, hvor Sargas-sjef Henrik Fleischer utfordret Statoil på at selskapet selv eide en teknologi for CO2-rensing, og at Statoil dermed i beste fall var inhabil i Mongstad-prosessen. Statoils konserndirektør Jon Arnt Jacobsen uttalte følgende som et svar til Feischer:
«Vi blir beskyldt for å ha ulike interesser. La meg være krystallklar. Vi skal ikke være utvikler av teknologi på rensing [...] Det er ingen interessekonflikter.»
Disse medlemmer viser videre til olje- og energiminister Terje Riis-Johansens uttalelser til Dagens Næringsliv i en artikkel som omhandler denne problemstillingen 4. juni 2010, hvor han uttaler:
«Jeg forutsetter at det Statoil uttalte under høringen er korrekt.»
Til VG som omtalte samme sak 4. juni 2010, uttaler statsråden:
«Jeg forutsetter selvsagt at selskapet ikke står i en interessekonflikt.»
Disse medlemmer viser til skriftlig spørsmål fra Line Henriette Hjemdal (KrF) til olje- og energiministeren 15. oktober 2009, hvor statsråden blir spurt om når han ble kjent med Statoils planer om et testanlegg for CO2-fangst på Herøya, og på hvilket tidspunkt statsråden hadde tenkt å gjøre disse planene kjent for Stortinget. Bakgrunnen for spørsmålet var et oppslag i Bergens Tidene (BT) 15. oktober 2009, hvor det ble hevdet at Statoil, parallelt med testsenteret på Mongstad, hadde hemmelige planer for et testanlegg for CO2-fangst på Herøya. Teknologien som skulle prøves ut på Herøya kunne ifølge BT bli brukt til å rense kraftverket på Mongstad. I sitt svar av 29. oktober 2009 skrev olje- og energiministeren følgende:
«Utgangspunkt for spørsmålet fra stortingsrepresentant Hjemdal er en post-combustion fangsteknologi som forskes på av StatoilHydro. Teknologien er prosessmessig svært ulik de som vil testes ut på TCM. StatoilHydros FoU-aktivitet innenfor denne teknologien mottar midler gjennom tre ulike prosjekter i CLIMIT-programmet. Gjennom disse prosjektene er det gjort en del forsøk og beregninger av teknologien hovedsakelig på Herøya, men det er fortsatt uvisst om teknologien vil oppskaleres eller videreutvikles. De nevnte tre prosjektene er tildelt totalt 25,5 million NOK gjennom CLIMIT-programmet. Totalt er budsjettet for prosjektene på 51 millioner NOK. Disse tre prosjektene kan derfor ikke sammenliknes med TCM, verken når det gjelder størrelse eller kapasitet.»
Disse medlemmer mener dette svaret viser at olje- og energiministeren i oktober 2009 var godt kjent med Statoils eget arbeid med utvikling av teknologi for CO2-fangst, noe som setter statsråden og Statoils uttalelser på høringen i komiteen 1. juni 2010, og uttalelsene til VG og Dagens Næringsliv 4. juni 2010 i et underlig lys.
Disse medlemmer viser til Gassnovas rapport «CO2-fangst Mongstad – anbefaling» av 27. mai 2009. I denne rapporten side 2 oppgis det at Gassnovas evalueringsrapport av Statoils masterplan var ferdigstilt 28. januar 2009. Det står også at Gassnova 18. februar fikk i mandat av OED sammen med StatoilHydro å vurdere masterplanen (CMM) og utarbeide et utvidet veikart i en samkjøringsfase. Disse medlemmer ønsker å påpeke at dette står i motstrid til de opplysninger olje- og energiministeren gir i sitt svar på komiteens brev av 31. mai 2010. I svaret som ble oversendt komiteen 1. juni 2010, står følgende:
«Olje- og energidepartement ble i februar 2009 orientert av Gassnova om foretakets arbeid med evaluering av Statoils masterplan og utarbeidelse av 'evalueringsrapporten'. 'Samkjøringsrapporten' fra april 2009 er Gassnova og Statoils felles rapport som følge av et samarbeid om å følge opp Statoils masterplan. Olje- og energidepartementet er kjent med rapporten.»
Disse medlemmer registrerer at statsråden bare sier han er «kjent med» en rapport han selv og departementet har gitt Gassnova i mandat å utarbeide. Disse medlemmer registrerer også at statsråden sier han i februar 2009 ble orientert av Gassnova om foretakets arbeid med evaluering av Statoils masterplan og utarbeidelse av «evalueringsrapporten», samtidig som Gassnova oppgir at denne rapporten var klar allerede 28. januar 2009. Disse medlemmer vil påpeke at departementet ikke har fulgt opp komiteens forespørsel om å få oversendt Gassnovas evalueringsrapport.
Disse medlemmer viser til at miljøvernminister Erik Solheim i et brev datert 28. april 2010 til energi- og miljøkomiteen skrev at:
«Teknologi for CO2-fangst må regnes som tilgjengelig».
Disse medlemmer viser videre til at olje- og energiministeren få dager senere (1. mai 2010) varslet om Mongstad-utsettelsen med begrunnelse at teknologien ikke var tilgjengelig, og senere har sagt at han fikk den informasjonen i mars 2010, altså før miljøvernministeren skrev sitt brev til Stortinget. Disse medlemmer har ikke fått tilgang til den informasjonen olje- og energiministeren henviser til, men den skal - ifølge utsagn fra energiministeren på komiteens høring 1. juni 2010 – være gitt av Gassnova.
Disse medlemmer peker på at hensikten med fullskala fangst, transport og lagring av CO2 fra Mongstad isolert sett ikke bare er å rense Mongstad, men også bidra til å utvikle en renseteknologi som også andre kan dra nytte av. Derfor må teknologien ha en pris som gjør den tilgjengelig for flere enn verdens rikeste land.
Disse medlemmer viser til at den opprinnelige tidsplanen for fullskala CO2-fangst på Mongstad ble fastsatt da Statoil fikk konsesjon til bygging av kraftvarmeverket i 2006. Tidsplanen innebar at fullskala rensing skulle være på plass innen utløpet av 2014, og at investeringsbeslutning skulle fattes i 2012. Denne tidsplanen ligger til grunn for den bindende gjennomføringsavtalen mellom Statoil og staten v/Olje- og energidepartementet, og er satt som vilkår for utslippstillatelsen gitt av Miljøverndepartementet 12. oktober 2006.
Disse medlemmer peker på at teknologisk utvikling kan stimuleres men ikke vedtas. Disse medlemmer mener at når regjeringen likevel valgte å garantere at investeringsbeslutningen skulle fattes i 2012 og at fullskalarensing skulle være på plass i 2014, så må den stå til ansvar for det.
Disse medlemmer viser til at regjeringen selv inntil nylig har fastholdt fullskala rensing i 2014 som prosjektets fremste kjennetegn, og at de derved befestet inntrykket av Mongstad-prosjektet som et datoprosjekt. Disse medlemmer finner det derfor underlig at regjeringen nå forsøker å fraskrive seg forpliktende løfter om fullskala rensing i 2014.
Disse medlemmer viser til at daværende finansminister Kristin Halvorsen i Stortinget i 2006 garanterte med hånden på hjertet for at Mongstad skulle renses i 2014.
I stortingsdebatten om testsenter på Mongstad 7. mai 2009 understreket også de rød-grønne partiene at det var uaktuelt å utsette fullskala rensing på Mongstad. Sosialistisk Venstrepartis talsperson Inga Marte Thorkildsen sa:
«Vi skriver at et fullskalaanlegg skal komme på plass på Mongstad seinest i 2014, jf. tidsplanen.»
samt at:
«Det har aldri vært aktuelt å utsette bygging av fullskalarenseanlegg.»
Arbeiderpartiets talsperson Tore Nordtun uttrykte det samme:
«Vi vil ha fullskalarensing på Mongstad senest innen 2014, og det er i tråd med tidsplanen.»
og
«Den rød-grønne regjeringen står for trygghet i forhold til den opprinnelige tidsplanen i denne saken. Det har undret meg litt at de borgerlige partiene står for utrygghet og usikkerhet med hensyn til når fullskalarensing på Mongstad kan være på plass.»
Disse medlemmer viser samtidig til at Innst. S. nr. 206 (2008–2009) om testsenteret på Mongstad forutsatte at man skulle tillegge driftserfaringer fra testanlegget vekt i en investeringsbeslutning om fullskala gasskraftverk. I en merknad skrev en samlet komité:
«Komiteen mener derfor det er viktig at test og evaluering av teknologier på TCM skjer på en grundig og etterprøvbar måte, slik at realisering av fullskala CO2-renseanlegg kan skje basert på best mulig kunnskap om tilgjengelige teknologiers styrker, svakheter, kostnader m.m. Komiteen mener at testarbeidet på TCM er svært relevant i forhold til bygging av fullskala CO2-rensing på Mongstad, og forutsetter at evalueringer fra teknologitester på TCM tas med i investeringsbeslutningen for et fullskala CO2-renseanlegg på Mongstad».
Disse medlemmer viser til at regjeringen og regjeringspartiene i stortingsdebatten 7. mai 2009 ga utdypende og litt tvetydig forklaring på hvordan merknaden skulle forstås.
Senterpartiets talsperson Erling Sande understreket i stortingsdebatten om Mongstad at man ikke skulle vente på testsenteret dersom det kunne medføre utsettelse av fullskala CO2-rensing innen 2014. I stortingsdebatten uttalte Sande:
«Det er viktig å understreke at testsenteret ikkje er knytt til fullskalaanlegget på ein sånn måte at det må vere ferdig bygt, testane gjennomførde og evalueringa avslutta før ein går vidare i arbeidet med etablering av fullskalaanlegget. Tvert om ligg Regjeringa sine planar om etablering av eit fullskalaanlegg seinast i 2014 fast. Dette er det viktig å presisere på bakgrunn av den usikkerheita som ein har forsøkt å så om dette spørsmålet den seinare tida.»
Derimot ga statsråden et klart signal om han forventet at man skulle få læringseffekt fra testsenteret selv innen en tidsfrist for fullskala rensing i 2014. I debatten uttalte statsråden blant annet:
«Det vil være meningsløst hvis vi ikke bruker den læringa fra teknologisenteret ved bygging av fullskala renseanlegg på Mongstad.»
Disse medlemmer viser til at statsråden sa dette samtidig som han tre ganger i debatten understreket at målet om fullskala rensing innen 2014 stod ved lag. Først i sitt eget innlegg, deretter i svar til representanten Ketil Solvik-Olsen der han sa: «Derfor gjentar jeg det jeg sa i stad om at jeg har 2014 som tidspunkt for målet», og i svar til representanten Line Henriette Hjemdal der han sa: «Jeg var på talerstolen i stad, og jeg gjentok det i svaret til Solvik-Olsen, at jeg jobber etter én plan, og det er å lykkes både med teknologisenteret og med å nå målet 2014 når det gjelder fullskalaanlegget. Det er mitt mål».
Disse medlemmer mener statsråden her har lagt til grunn at man skal dra erfaringer fra testsenteret ved investeringsbeslutning om fullskala rensing, og at Stortinget derved burde bli informert dersom situasjonen endrer seg slik at dette likevel ikke er mulig.
Disse medlemmer viser til at slik informasjon tilkom statsråden i en rapport fra Gassnova til Olje- og energidepartementet 27. mai 2009, hvor Gassnova skriver:
«Oppstartstidspunktet for TCM er justert og vil ved investeringsbeslutning i mai 2009 tidligst kunne være i gang ved årsskiftet 2011/2012. Et fullskala-anlegg med oppstartsdato i henhold til gjennomføringsavtalen for Mongstad må derfor i praksis planlegges og bygges med liten eller ingen TCM-erfaring».
Disse medlemmer peker på at dette viste at statsrådens uttalte forventninger om en lære- og evalueringsprosess fra erfaringene med TCM, ikke ville være til stede med den opprinnelige tidsplanen. Disse medlemmer mener at statsråden burde ha informert Stortinget om denne konklusjonen i Gassnovas rapport, siden dette viste at de signaler han kommuniserte til Stortinget kun noen uker tidligere, med dette var endret. Ikke minst burde statsråden ha gjort dette siden han noen uker tidligere stod så fast på den opprinnelige tidsplanen. I stedet valgte regjeringen å vente helt til mai 2010 med å informere Stortinget om at prosjektet måtte utsettes. Disse medlemmer finner dette kritikkverdig.
Disse medlemmer konstaterer at merknaden i innstillingen om å forutsette evalueringer fra testsenteret inn i en investeringsbeslutning om fullskala rensing, i praksis ble omfortolket av regjeringspartiene i stortingsdebatten 7. mai 2009, slik at man fastholdt målet om fullskalarensing i 2014 som det overordnede premisset for prosjektet. Disse medlemmer viser til at energiminister Riis-Johansen i komiteens høring 1. juni 2010 bekreftet dette, da han sa at regjeringen endret politikk 30. april 2010, hvor regjeringen etter det valgte å gi testsenteret en mer sentral rolle i Mongstad-prosjektet. Disse medlemmer har også merket seg at statsministeren i mai 2010 flere ganger nå har vektlagt testsenteret som det viktigste ved Mongstad-prosjektet.
Disse medlemmer mener det er sannsynlig at denne politikkendringen er den primære årsaken til at fullskalarensing på Mongstad nå offisielt er utsatt til tidligst år 2018. Disse medlemmer viser i den forbindelse til at Bergens Tidende 2. mai 2009 hadde oppslag om at fullskalarensing på Mongstad ville bli utsatt til 2018, dersom man skulle ta med erfaringer fra drift av testsenteret når investeringsbeslutning om fullskalarensing skulle tas. Disse medlemmer merker seg at årstallet i Bergens Tidende er fortstemmende likt årstallet som regjeringen nå har lagt seg på.
Disse medlemmer setter spørsmålstegn ved om gjennomføringsavtalen mellom staten og Statoil om fullskala rensing av CO2-utslippene på Mongstad, bidrar til å levere et prosjekt på budsjett og til avtalt tid. Disse medlemmer peker på at slik gjennomføringsavtalen er utformet, så har Statoil ikke noe incentiv til å gjennomføre prosjektet billig og raskt. Disse medlemmer peker på at incentivene i avtalen legger opp til at Statoil tar svært god høyde for alle eventuelle kostnader i prosjektet siden selskapet, med noen unntak, vil være økonomisk ansvarlig for eventuelle kostnadsoverskridelser.
Disse medlemmer viser til følgende utdrag fra utslippstillatelsen slik den er gjengitt på Miljøverndepartementets nettsider:
«Vilkår:
2. Det skal etableres fullskala CO2-håndtering fra kraftvarmeverket innen utløpet av 2014.
3. Arbeidet med tilretteleggelse og iverksettelse av CO2-fangst fra kraftvarmeverket skal starte umiddelbart etter at utslippstillatelsen er gitt. Realiseringen av fangstanlegget skal foregå parallelt med byggingen av kraftvarmeverket. Første steg CO2-fangst fra kraftvarmeverket skal settes i drift samtidig med oppstart av kraftvarmeverket. Fra dette tidspunkt skal det fanges minst 100 000 tonn CO2/år. Fanget CO2 skal ikke slippes ut i atmosfæren.
4. Det skal innen første kvartal 2009 utarbeides en avtale for gjennomføring av fullskala CO2-håndtering fra kraftvarmeverket. Basert på erfaringene fra første steg skal det i løpet av 2012 fremlegges for forurensningsmyndigheten en detaljert plan med en løsning for andre steg, etablering av fullskala CO2-håndtering for kraftvarmeverket. Investeringsbeslutning skal tas i løpet av 2012, hvoretter gjennomføring av prosjektet starter umiddelbart.»
Disse medlemmer viser til at tidsplanen for fullskala rensing på Mongstad var en sentral del av det politiske kompromisset i regjeringen som førte til at Statoil fikk konsesjon til å bygge varmekraftverket i 2006 uten rensing fra dag én. Gjennomføringsavtalen fra 2006 var i strid med Soria Moria-erklæringen, som ble lagt til grunn for det rød-grønne regjeringssamarbeidet høsten 2005, og gikk på tvers av Sosialistisk Venstrepartis krav om at alle nye gasskraftverk skulle ha rensing fra dag én.
Disse medlemmer viser til at utslippstillatelsen til Mongstad energiverk ble gitt av Miljøverndepartementet, ikke av Statens forurensningstilsyn slik tilfellet hadde vært inntil da, blant annet for gasskraftverket på Kårstø. Disse medlemmer viser til at den svært detaljerte utslippstillatelsen fra Miljøverndepartementet, et departement som Sosialistisk Venstreparti da – som nå – hadde kontroll over, skulle være Sosialistisk Venstrepartis garanti for at rensing ville komme på plass i tråd med den fastsatte tidsplanen.
Disse medlemmer viser til høringen om Mongstad i komiteen 3. juni 2010 hvor miljøvernminister Erik Solheim var innkalt. Disse medlemmer viser til at statsråden på høringen avviste å svare på spørsmål knyttet til informasjon og rapporter som ble utvekslet mellom regjeringen og Gassnova i løpet av 2009. I sine svar til komiteen henviste miljøvernministeren til olje- og energiministeren og de svar som er gitt fra OED. Miljøvernministeren uttalte at han ikke hadde noen detaljert kunnskap om dette. Disse medlemmer mener miljøvernministerens svar er lite tillitvekkende, all den tid det i regjeringens redegjørelse i revidert budsjett opplyses at Olje- og energidepartementet, Miljøverndepartementet, Gassnova og Statoil i tiden etter gjennomføringsavtalen ble inngått i 2006, har arbeidet fortløpende med Steg1 og Steg2 på Mongstad.
Disse medlemmer viser også til at miljøvernministeren i komiteens høring 3. juni 2010 uttalte at regjeringen hadde arvet tre gasskraftverk fra tidligere regjeringer, samt at noen av dagens regjeringspartier hadde vært for, men at Sosialistisk Venstreparti hadde vært mot alle sammen. Disse medlemmer registrerer at miljøvernministeren synes å ha glemt at han selv og Sosialistisk Venstreparti var fødselshjelper for varmekraftverket på Mongstad, og at han selv satt i regjeringskontorene på det tidspunktet konsesjonen ble gitt i 2006. Disse medlemmer vil også minne om at regjeringen i Soria Moria-erklæringen lovet rensing av gasskraftverket på Kårstø innen utgangen av 2009, et løfte som i ettertid er skrinlagt.
Disse medlemmer vil vise til at Kristelig Folkepartis spørsmål til Finansdepartementet i forbindelse med revidert budsjett, har avdekket at varmekraftverket på Mongstad bare vil bli ilagt en CO2-avgift på 25 kroner per tonn CO2 i årene frem til rensing er på plass. I tillegg får Mongstad med dagens kvotesystem full dekning av sin CO2-kvoteplikt gjennom tildeling av gratiskvoter.
Til sammenlikning har gasskraftverket på Snøhvit helt fra oppstart betalt full CO2-avgift samt kvoter for til sammen 326 kroner per tonn CO2.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet og Høyre er sterkt kritisk til måten regjeringen har håndtert prosjektet på, både hva gjelder informasjon til Stortinget, økonomisk styring, prosjektorganisering og realismen i forarbeidene vedrørende prosjektets fremdrift. Disse medlemmer vil understreke at Mongstad-saken også handler om at staten bruker milliarder av kroner på et prosjekt hvor regjeringen forpliktet seg til å bygge fullskala renseanlegg uavhengig av erfaringene fra testanlegget, og overskrider budsjettene med flere milliarder kroner og har feilinformert Stortinget.
Disse medlemmer mener det var feil av regjeringen å tidsfeste datoen for ferdigstillelse av fullskala rensing i prosjektet.
Disse medlemmer mener CO2-renseprosjektet ville vært langt bedre og billigere om man fra dag én hadde vært uten den tvangstrøyen som «2014» har representert. Ved å lytte mer til fagfolk og næringsliv fremfor primært å fastholde en politisk tidsfrist, så ville Mongstad-prosjektet vært på en bedre kurs for suksess. Da ville man trolig hatt en bedre prosjekttilnærming og fått større fleksibilitet i teknologivalg. Man kunne tatt seg tid til å få et bredere knippe teknologimiljøer på testsenteret, inkludere flere nærings- og forskningsaktører, prosjektering kunne vært gjennomført med en faglig – fremfor politisk – tilnærming, og man kunne tatt seg tid til en overordnet politisk debatt i Stortinget om helheten i satsingen.
Disse medlemmer mener at slik utviklingen i prosjektet var gått, var det riktig å utsette investeringsbeslutningen om fullskala fangst, transport og lagring av CO2 på Mongstad. Disse medlemmer peker på at faglige rapporter fra Statoil og Gassnova viser at de forutsetninger som Stortinget har lagt om en grundig prosess med å trekke erfaringer fra testsenteret på Mongstad (TCM) før en investeringsbeslutning om fullskala fangst, lagring og transport, ikke ville være realiserbare med den opprinnelige tidsplanen, noe som blant annet skyldes at testsenteret er forsinket i forhold til de opprinnelige planene i gjennomføringsavtalen mellom staten og Statoil.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet viser til regjeringens endringer i forhold til fremdriftsplan for fullskala rensing av CO2-anlegg på Kårstø og Mongstad. Disse medlemmer viser til at planene er skjøvet ut i tid med flere år, og at det derfor ikke er behov for de budsjettmidler som opprinnelig var avsatt til transport og lagring av CO2, samt midler til studier av integrasjon mellom gasskraftverk og gassterminal på Kårstø, før evt. videre fremdrift er avklart.
Disse medlemmer vil derfor redusere bevilgningen med 390 mill. kroner til transport og lagring av CO2 og redusere bevilgningen til studier av integrasjon mellom gasskraftverk og gassterminal på Kårstø med 40 mill. kroner.
Disse medlemmer foreslår å redusere bevilgningen med 430 mill. kroner i forhold til regjeringens forslag, tilsvarende en reduksjon på 990 mill. kroner i forhold til tidligere vedtatt budsjett.
Disse medlemmer fremmer følgende forslag:
«I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
1833 | CO2-håndtering: | ||
21 | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, nedsettes med | 990 000 000 | |
fra kr 1 358 000 000 til kr 368 000 000» |
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti mener det er en riktig satsing å legge til rette for teknologiutvikling innen håndtering og lagring av CO2, og stille krav om CO2-rensing fra dag en for eventuelt nye gasskraftkonsesjoner. Dette medlem mener en slik strategi er nødvendig for å unngå en varig økning i utslippene av norske klimagasser. Dette har vært Kristelig Folkepartis linje i gasskraftpolitikken, gjennom å si nei til konsesjoner for gasskraftverk uten CO2-håndtering og gi støtte til FoU-tiltak innen utvikling av ny teknologi.
Dette medlem viser til statsminister Jens Stoltenbergs store visjon om «månelandingen» på Mongstad som ble lansert i nyttårstalen 1. januar 2007. Statsministeren brukte store ord (sitat):
«Norge påtar seg en pionerrolle når vi har bestemt at gasskraftverket på Mongstad skal ha rensing av klimagassen CO2. Vår visjon er at vi innen 7 år skal få på plass den teknologien som gjør det mulig å rense utslipp av klimagasser [...] Dette er et stort prosjekt for landet. Det er vår månelanding».
Dette medlem ser mange likheter mellom dagens situasjon på Mongstad, og den situasjonen som førte til at sentrumsregjeringen gikk av på gasskraftsaken for 10 år siden. Den gangen foretok Arbeiderpartiet en helomvending, fra først å støtte en streng utslippstillatelse som forutsatte rensing på Kårstø, til så å tvinge igjennom en endring av utslippstillatelsen som tillot bygging av gasskraftverk uten rensing. Dette medlem viser til at Arbeiderpartiet, Høyre og Fremskrittspartiet var villig til å endre forurensingsloven for å få dette til. Stoltenberg valgte til slutt å felle Bondevik-regjeringen for å få viljen sin igjennom. Kårstø-kraftverket står der i dag som et monument over Stoltenbergs miljøsvik.
Dette medlem viser til at Sosialistisk Venstreparti i år 2000 gav sentrumsregjeringen sin fulle støtte, og kalte regjeringens avgang «en avgang i ære». I debatten i Stortinget 9. mars 2000 uttalte Kristin Halvorsen følgende:
«SV er helt sikker på at når man skal se tilbake på denne sakens realiteter – om 10 år, om 20 år, når ungene våre skal overta – da er det vi som har hatt rett.»
Dette medlem viser til det sørgelige faktum at kampen om rensing ikke er over tross løfter om det motsatte. Da Soria Moria-erklæringen ble lansert i 2005 sendte Sosialistisk Venstreparti ut pressemelding med følgende overskrift:
«15 års kamp om gasskraftverk er avsluttet. Miljøet vant.»
Dette medlem mener dagens situasjon viser at det ble en kortvarig seier, og at kampen om rensing knapt har begynt.
Dette medlem viser til miljøvernminister Erik Solheims brev til komiteen av 12. mai 2010, hvor han uttaler følgende:
«Regjeringen ønsker å gjennomføre fullskala CO2-håndtering på Mongstad, og det er derfor ikke aktuelt å trekke tilbake utslippstillatelsen. Vilkår og frister i en utslippstillatelse etter forurensningsloven kan endres dersom dette anses nødvendig når rammebetingelser og forutsetninger endrer seg. Endrede tidsfrister for når investeringsbeslutningen skal fattes innebærer at det på vanlig måte må søkes om endringer i utslippstillatelsen.»
Dette medlem mener svaret fra miljøvernministeren undergraver troverdigheten til norske miljømyndigheter. Vilkårene i utslippstillatelsen, som skulle sikre fremdriften i arbeidet med fullskala rensing og være riset bak speilet dersom partene i avtalen ikke overholdt sine forpliktelser, blir gjort til en pragmatisk fortegnelse over ansvarsforhold som kan endres dersom det skulle oppstå endringer i rammebetingelser eller forutsetninger. Dette medlem kan ikke se at det foreligger vesentlige endringer i rammebetingelser eller forutsetninger som man ikke var klar over på det tidspunktet gjennomføringsavtalen ble inngått og utslippstillatelsen ble gitt i 2006.
Dette medlem mener konsekvent håndheving av utslippstillatelsen i realiteten er det eneste troverdige virkemiddelet regjeringen sitter igjen med for å sikre realisering av fullskala rensing på Mongstad.
Dette medlem viser til forslag fremsatt i Dokument 8:127 (2009–2010).
Dette medlem mener regjeringen nå snarest må gjenoppta anbudskonkurransen for fullskala rensing av gasskraftverket på Kårstø.
Dette medlem viser til at utsettelse av fullskala rensing på Mongstad vil medføre betydelig økning av de nasjonale utslippene av klimagasser over en periode på minimum 4 år. I praksis kan utslippene fortsette på ubestemt tid, siden regjeringen ikke er villig til å fastsette en ny endelig frist for rensing. Ved full drift vil varmekraftverket årlig slippe ut 1,3 millioner tonn CO2, noe som tilsvarer 2,5 pst. av Norges samlede klimagassutslipp.
Det er vedtatt ny finansieringsmodell for teknologisenteret på Mongstad (TCM), jf. Prop. 44 S og Innst. 66 S (2009–2010). På denne bakgrunn foreslås bevilgningen for 2010 redusert fra 1 822 mill. kroner til null. Det vises for øvrig til omtalen under kap. 1833, ny post 72 Lån til TCM DA.
Komiteen viser til merknader under kap. 1833 post 72.
CLIMIT-programmet er et nasjonalt program for forskning, utvikling og demonstrasjon av teknologier for fossilt basert kraftproduksjon med fangst og lagring av CO2. Programmet skal dekke hele kjeden fra langsiktig, kompetanseoppbyggende forskning til prosjekter som demonstrerer CO2-håndteringsteknologier.
CLIMIT-programmets mandat er i dag begrenset til CO2-håndtering av kullkraft og gasskraft. Om lag en femtedel av de norske CO2-utslippene kommer fra industrien. Regjeringen ønsker å bidra til å redusere disse utslippene, og foreslår derfor å åpne for forskning og utvikling av CO2-håndtering i industrien innenfor CLIMIT-programmet. Regjeringen ønsker også at norsk leverandør- og prosessindustri skal få et teknologisk fortrinn innenfor CO2-fangst og -lagring, som kan spille en viktig rolle i et framtidig lavutslippssamfunn.
På denne bakgrunn legger regjeringen opp til å utvide formålet til CLIMIT-programmet til også å gjelde teknologier for CO2-håndtering av industriutslipp. Formålet til programmet vil bli endret når utvidelsen er notifisert av ESA.
Komiteen støtter endringene i CLIMIT-programmet.
Komiteen viser til CLIMIT-programmet som er et nasjonalt program for forskning, utvikling og demonstrasjon av teknologier for fossilt basert kraftproduksjon med fangst og lagring av CO2. Komiteen mener det er svært positivt at regjeringen legger opp til å utvide formålet til CLIMIT-programmet til også å gjelde teknologier for CO2-håndtering av industriutslipp. Norsk industri har en rekke store punktutslipp og er samtidig langt framme i utviklingen av nye miljøteknologier. Norske myndigheter og norsk industri vil både kunne få til reduksjoner av nasjonale utslipp og bidra til internasjonale utslippskutt gjennom et aktivt engasjement innenfor forskning og utvikling av løsninger for CO2-håndtering i industrien.
Komiteen viser til at formålet til programmet vil bli endret når utvidelsen er notifisert av ESA.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet, Høyre og Kristelig Folkeparti etterlyser også en mer aktiv forskning på bruksområder for CO2, slik at CO2 kan få en større kommersiell verdi. Disse medlemmer mener et slikt gjennombrudd vil gjøre CO2-rensing til en teknologi som lettere står på egne ben, både i forsknings- og næringsøyemed.
Ved inngåelsen av deltakeravtalen og etableringen av TCM DA hadde staten en eierandel på 77,56 pst., Statoil en andel på 20 pst. og Shell en andel på 2,44 pst.
3. mai 2010 ble det inngått en salgs- og kjøpsavtale med det sørafrikanske selskapet Sasol om å overdra en statlig eierandel på 2,44 pst. i TCM DA, jf. omtale under kap. 4833, post 1 Salg av andel. Dette innebærer at statens andel i TCM DA reduseres til 75,12 pst.
Ved tidspunkt for investeringsbeslutning var forventningsrett estimat for investeringskostnadene for prosjektet beregnet til 4 637 mill. kroner (eks. mva.). Oppdatert anslag for investeringskostnadene er nå beregnet til 5 162 mill. kroner (eks. mva.). Dette innebærer en økning i anslåtte, samlede investeringskostnader på 525 mill. kroner. Inkludert mva. blir det nye investeringsanslaget 6 452,5 mill. kroner.
Bakgrunnen for kostnadsøkningen er i hovedsak knyttet til amin-anlegget ved teknologisenteret. Økningen i investeringskostnader inkluderer også andre tillegg og endringer vedtatt av TCM DAs selskapsmøte på 36 mill. kroner.
Kostnadsøkningen for amin-anlegget skal i tråd med deltakeravtalen og gjennomføringsavtalen, fordeles mellom eierne av TCM. TCM DA og teknologileverandøren, Aker Clean Carbon, har framforhandlet en avtale om fordeling av kostnadsøkningen for amin-anlegget som er godkjent av respektive selskapers eiere. Videre vil tidspunkt for ferdigstillelse av amin-anlegget flyttes 4 måneder ut i tid, men dette vil ikke påvirke tidspunktet for oppstart av testanlegget. Statens andel av det oppdaterte investeringsestimatet, hensyntatt bidraget fra Aker Clean Carbon og Sasols inntreden, utgjør totalt om lag 3,8 mrd. kroner (eks. mva.), tilsvarende en økning på om lag 200 mill. kroner sammenliknet med estimatet på tidspunkt for investeringsbeslutning.
Basert på oppdatert estimat for investeringskostnadene, har TCM DA foretatt en revisjon av prosjekterings- og byggearbeidet ved teknologisenteret som tilsier en noe annen periodisering av aktivitetene enn det som tidligere er lagt til grunn. Dette medfører at bevilgningsbehovet for det enkelte år er endret. TCM DA sitt totale lånebehov for 2010 anslås til om lag 3 mrd. kroner. Statens andel av lånebehovet for 2010 anslås som følge av ovennevnte til om lag 2 260 mill. kroner, hvorav driftsforberedelser for TCM DA utgjør om lag 70 mill. kroner. Driftsforberedelsene omfatter blant annet innleie av personell, kjøp av tjenester, tomteleie og utgifter knyttet til etablering av systemer og oppbygging av selskapet.
På denne bakgrunn foreslås det bevilget 2 260 mill. kroner for 2010. Regjeringen vil komme tilbake til Stortinget ved endret bevilgningsbehov senere i 2010.
Komiteen støtter de foreslåtte endringene i finansieringsmodellen.
Komiteens flertall, medlemmene fra Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet, viser til at oppdatert anslag for investeringskostnader nå er på 6 452,5 mill. kroner. Kostnadsøkningen knytter seg i hovedsak til amin-anlegget, og skal fordeles mellom eierne av TCM DA og teknologileverandøren Aker Clean Carbon.
Flertallet merker seg at ferdigstillelse av amin-anlegget flyttes 4 måneder ut i tid, men at dette ikke vil påvirke tidspunkt for oppstart av testanlegget.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet, Høyre og Kristelig Folkeparti vil samtidig etterlyse bedre kostnadsstyring og flere økonomiske incitamenter overfor aktørene. finner det påfallende at kostnadene ved amin-anlegget ved teknologisenteret sprenger budsjettene bare måneder etter Stortingets behandling, all den tid Aker Clean Carbon hevder teknologien er tilstrekkelig moden til å bygges i fullskala versjon.
Disse medlemmer har merket seg at aktørene på Mongstad ikke har maksimumpris på sine prosjekter. Disse medlemmer finner dette lite tilfredsstillende, fordi det gir private aktører minimalt med risiko for eget prosjekt og nærmest full kostnadsdekning for utvikling av kommersiell teknologi. Det gir noen utvalgte aktører mulighet for å utvikle sine teknologier uten konkurranse fra de aktører som ikke får delta på testsenteret på Mongstad.
Disse medlemmer ber regjeringen i statsbudsjettet for 2011 komme tilbake med vurderinger om hvordan testsenteret på Mongstad kan inkludere flere aktører samt sette maksimumpriser på utviklingsprosjektene til den enkelte aktør.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet og Høyre mener at det er viktig å bygge på erfaringene og trekke læring fra testsenteret før det tas en investeringsbeslutning om fullskala fangst på Mongstad. Dette gjelder alle fasene i prosjektet: planleggingsfase, byggefase og driftsfase.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet, Høyre og Kristelig Folkeparti har merket seg at regjeringen i proposisjonen legger frem oppdaterte anslag for investeringskostnadene på TCM. Disse er nå anslått til 6,5 mrd. kroner. Dette er 1,3 mrd. kroner mer enn Stortinget tidligere hadde forutsatt ved behandling av St.prp. nr. 38 (2008–2009) om investering i teknologisenter for CO2-håndtering på Mongstad.
Disse medlemmer viser til at ifølge Bergens Tidende ble Olje- og energidepartementet allerede høsten 2009 informert om at investeringskostnadene på TCM ville bli høyere enn opprinnelig forutsatt av Stortinget.
Disse medlemmer mener at Stortinget i så fall burde ha blitt orientert om de nye anslagene for investeringskostnadene tidligere, fortrinnsvis under budsjettbehandlingen høsten 2009. Disse medlemmer viser til at olje- og energiministeren i Stortinget 7. mai 2009 understreket at han ville holde Stortinget løpende orientert om utviklingen i TCM.
Disse medlemmer slutter seg til forslaget om endrede bevilgninger over kap. 1833 post 72.
Disse medlemmer støtter intensjonen og arbeidet med å realisere et testsenter for CO2-rensing.
Disse medlemmer erkjenner at det er et svært teknologisk komplisert prosjekt å rense CO2 fra røkgass på et gass- og/eller kullkraftverk. Disse medlemmer er derfor enig i at man bør gå grundig frem for å sikre at prosjektet blir best mulig, og at man ikke sløser bort skattebetalernes penger på hastverkspregede løsninger. Samtidig er det viktig å ha en fremdrift som gjør at man faktisk kommer i mål.
Disse medlemmer er dog blitt svært betenkt over regjeringens evne til å gjennomføre prosjektet på en god og fornuftig måte, både hva gjelder faglig gjennomføring og skattebetalernes interesser.
Disse medlemmer merker seg at ulike aktører har ulik forståelse av hvor moden CO2-renseteknologi er. Disse medlemmer viser til at det nå er Aker Clean Carbon og Alstom som skal få teste ut sine teknologier på Mongstad testsenter, mens aktører som Sargas sitter på sidelinjen. Disse medlemmer finner det underlig at regjeringen, ettersom det ble kjent at prosjektet ville bli forsinket, ikke har gått til Stortinget for å drøfte endringer i prosjektets gjennomføring, for å finne andre fremgangsmåter som kan stimulere økt risikovilje fra næringsaktører.
Disse medlemmer viser til oppslag på TU.no (Teknisk Ukeblad) 4. juni 2010 hvor det fremkommer at kineserne har bygget et CO2-renseanlegg like stort som Testsenteret på Mongstad. Kostnaden for dette anlegget var 125 millioner kroner. Ifølge TU ble beslutning om å bygge CO2-renseanlegget tatt i desember 2007 og kom i full kommersiell drift høsten 2008. Basert på erfaringene fra dette anlegget ble det besluttet å bygge et anlegg på 100 000 tonn i forbindelse med et annet kullkraftverk. Anlegget ble konstruert, bygget og satt i drift innen 16. desember 2009. Anlegget er i ettertid oppdatert til å rense 120 000 tonn CO2 årlig. Prisen på anlegget er totalt 125 millioner norske kroner.
Disse medlemmer ber regjeringen i budsjettet for 2011 fremlegge en helhetlig gjennomgang av testsenteret på Mongstad for å vurdere om prosjektet er hensiktsmessig i sin nåværende form.
Disse medlemmer har videre merket seg at regjeringen begrunner forsinkelsene i prosjektet med at det er nye rapporter om teknologiske utfordringer. Regjeringen har ved senere anledninger henvist spesifikt til Mongstad masterplan og Gassnovas evaluering av denne. Disse medlemmer mener rapporter fra første halvår 2009 ikke kan betegnes som «nye» i denne sammenheng.
Disse medlemmer har merket seg at regjeringen også unnskylder utsettelsen med at renseprosjektet på Mongstad er det første i sitt slag, at det skal bygges på et raffineri i drift, og at man må få oversikt over helseaspekter ved aminrensing. Disse medlemmer er enig i alle disse observasjonene, men minner om at alt dette var kjente faktorer da regjeringen fremla prosjektet for vedtak i Stortinget i 2009. For eksempel ble regjeringen gjort kjent med de mulige helseeffekter av aminrensing allerede i 2008. Disse medlemmer stiller seg spørrende til hvorfor regjeringen ikke tok innover seg disse faktorene allerede da.
Disse medlemmer viser til komiteens høring i denne saken 1. juni 2010. Disse medlemmer har merket seg at det der kom frem ulike opplysninger knyttet til de teknologiske utfordringer og om modenhet av teknologien. Mens Statoil og Gassnova på den ene siden fremholdt de store teknologiske utfordringer i prosjektet, så mente teknologileverandørene at teknologien var tilgjengelig. Disse medlemmer peker videre på at andre prosjekter for CO2-fangst ellers i verden opererer med langt lavere investeringskostnader enn de 25 mrd. kroner som Statoil har anslått på Mongstad.
Disse medlemmer er kritisk til at statsministeren i sitt selvforsvar for utsettelsen har kritisert regjeringen Bondevik II for ikke å rense gasskraftverkene på Snøhvit og Kårstø.
Disse medlemmer viser til at Arbeiderpartiet i opposisjon krevde at man ikke skulle stille CO2-rensekrav til Snøhvit og Kårstø – og førte derved nøyaktig den samme politikken som Stoltenberg nå kritiserer Høyre og Kristelig Folkeparti for.
Disse medlemmer viser til det politiske grunnlaget for en samarbeidsregjering utgått av Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre fra 2001 (Sem-erklæringen), der det stod:
«Inntil det er etablert et system for omsettelige kvoter i tråd med Kyoto-protokollen forutsettes det at ytterligere konsesjons- og utslippstillatelser kun gis til gasskraftverk basert på CO2-fri teknologi.»
Disse medlemmer peker på at dagens regjering derfor ikke er unik eller først ute med sitt krav om CO2-fangst ved nye gasskraftverk. Disse medlemmer viser videre til at regjeringen Bondevik II opprettet Gassnova og Gassteknologifondet (senere «Fond for Climit»), og la dermed grunnlaget for det senere arbeidet med teknologi for fangst og lagring av CO2 under dagens regjering. Disse medlemmer mener dette viser at Sosialistisk Venstreparti ikke har grunnlag for å påta seg en pådriver-rolle innen CO2-håndtering.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet vil dog understreke at Fremskrittspartiet var – og er – imot å stille krav om umiddelbar CO2-rensing av gasskraftverk, fordi kravet åpenbart er teknologisk urealistisk for kommersielle aktører. Kommersiell renseteknologi bør primært brukes på kullkraftverk, hvor utslippene er langt større.
I henhold til St.prp. nr. 38 (2008–2009) og Innst. S. nr. 206 (2008–2009), kan staten, eller den staten utpeker, invitere andre selskaper som medeiere i TCM, noe som vil redusere statens andel tilsvarende. Deltakelse av andre industrielle selskaper som medeiere vil bidra til å sikre at TCM arbeider med de mest relevante og fremtidsrettede teknologiene, og tilføre kunnskap og erfaring med gjennomføring av store prosjekter.
På denne bakgrunn har Gassnova henvendt seg til andre industrielle parter med forespørsel om deltakelse i utbyggings- og driftsfasen av TCM. Det sørafrikanske selskapet Sasol har nå tiltrådt som ny deltaker i TCM. 3. mai d.å. ble det inngått en salgs- og kjøpsavtale med Sasol om å overdra en statlig eierandel på 2,44 pst. i TCM DA til Sasol mot en kjøpesum på 25 mill. kroner og en reduksjon i statens utgifter til investering og drift av TCM tilsvarende overført eierandel. Beløpet på 25 mill. kroner knytter seg til dekning av allerede påløpte prosjekterings- og planleggingskostnader.
Basert på oppdatert anslag for investeringskostnadene i prosjektet, utgjør en andel på 2,44 pst. en reduksjon i statens investeringskostnader på om lag 126 mill. kroner. I tillegg reduseres statens andel av driftskostnadene.
På denne bakgrunn foreslås det bevilget 25 mill. kroner for 2010.
Komiteen støtter at flere private aktører inviteres med i prosjektet.
Komiteen viser til at det nå er inngått avtale med det sørafrikanske selskapet Sasol om å overdra en eierandel i TCM DA. Komiteen konstaterer at det nå er tre betydelige industriaktører inne som eiere av TCM DA i tillegg til staten, og at dette vil bidra til at TCM arbeider med de mest relevante teknologiene og at det vil tilføre kunnskap og erfaring med store prosjekter.
Med bakgrunn i beslutningen om investering i teknologisenteret for CO2-håndtering på Mongstad (TCM), etableringen av TCM DA og omlegging av finansieringen av prosjektet og selskapet, er det foretatt en omfakturering av utgiftene for 2009. Utgiftene knyttet til TCM-prosjektet ble fram til høsten 2009 dekket av staten (80 pst.) og Statoil (20 pst.). Det ble foretatt en omfakturering i prosjektet blant annet med bakgrunn i endret finansieringsmodell og at Shell ble deltaker i prosjektet. Gassnova har fakturert TCM DA for om lag 8,3 mill. kroner i rentekostnader fram til høsten 2009 hvor staten dekket en 80 pst. finansieringsandel.
På denne bakgrunn foreslås det bevilget 8,3 mill. kroner for 2010.
Komiteen støtter dette.
Anslaget for investeringer under kap. 2440 post 30 er økt med 1 000 mill. kroner, fra 23 000 til 24 000 mill. kroner. Økningen knytter seg hovedsakelig til høyere borekostnader, blant annet for Troll Olje.
Anslaget for overføring til Statens petroleumsforsikringsfond under kap. 2440 post 50 er økt fra 1 400 til 1 500 mill. kroner for 2010. Videre foreslås bevilgningen økt med 94 mill. kroner som følge av justering for avvik mellom antatt og faktisk premiebesparelse for 2009. Samlet innebærer ovennevnte en økning på 194 mill. kroner.
Anslaget under kap. 5440, underpost 24.1 Driftsinntekter er økt med 17 200 mill. kroner, fra 140 500 til 157 700 mill. kroner. Endringen skyldes i hovedsak økte prisforutsetninger og høyere anslag på salgsvolum. Oljeprisanslaget for 2010 er oppjustert til 475 kroner pr. fat sammenliknet med 425 kroner pr. fat i saldert budsjett 2010.
Anslaget under kap. 5440, underpost 24.2 Driftsutgifter er økt med 3 300 mill. kroner, fra 33 000 til 36 300 mill. kroner. Endringen skyldes i hovedsak økte kostnader på 2 200 mill. kroner for kjøp av gass for videresalg. Dette reflekteres også i økte driftsinntekter under kap. 5440, underpost 24.1.
Tabell 2.3 i proposisjonen viser endring av bevilgninger på statsbudsjettet for 2010 under kap. 2440 og kap. 5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten.
Anslaget under kap. 5440, underpost 23.3 Lete- og feltutviklingskostnader er økt med 500 mill. kroner, fra 2 000 til 2 500 mill. kroner. Positive resultater fra leteaktivitet i 2009 har ført til høyere anslag på aktiviteten i 2010 sammenlignet med saldert budsjett.
Anslaget under kap. 5440, underpost 23.4 Avskrivninger er redusert med 6 800 mill. kroner, fra 20 800 til 14 000 mill. kroner. Størst reduksjon i avskrivninger er det på Troll, hvor Troll Olje og Troll Gass framover vil behandles samlet. Investeringene på Troll Olje vil dermed bli avskrevet over en betydelig lengre periode. Videre skyldes endringen reduserte investeringer i 2009 og dermed lavere bokførte verdier for en rekke felt.
Anslaget under kap. 5440, underpost 24.5 og post 80 Renter av statens kapital er økt med 200 mill. kroner, fra 6 800 til 7 000 mill. kroner. Dette skyldes hovedsakelig oppdatering av anslag for statens faste kapital. Driften belastes med renter av statens faste kapital for å ta hensyn til kapitalkostnader. Dette gir et mer korrekt bilde av ressursbruken. Dette er en kalkulatorisk rente uten kontantstrømseffekt.
Ovennevnte endringer i underposter medfører at SDØEs anslåtte driftsresultat er økt med 20 000 mill. kroner, fra 77 900 til 97 900 mill. kroner.
Netto kontantstrøm fra SDØE er økt fra 81 100 til 94 181 mill. kroner, en økning på 13 081 mill. kroner i forhold til saldert budsjett for 2010.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Staten ved Olje- og energidepartementet tok ut stevning mot Statoil ASA ved Stavanger tingrett i april 2008. Stortinget ble senest orientert om saksanlegget i Prop. 44 S (2009–2010), hvor det ble bedt om tilleggsbevilgning knyttet til økte utgifter i forbindelse med rettssak mot Statoil ASA.
Saken gjaldt spørsmålet om oppgjør til staten etter en garanti avgitt av Statoil i 1999 i tilknytning til bygging av terminalanlegg på Kårstø, som ledd i utbyggingen av Åsgard. Anleggene ble bygget i perioden 1997–2000. Saken var tuftet på et rent kommersielt forhold i tilknytning til statens direkte deltakelse i petroleumsvirksomheten gjennom SDØE (Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten). Statoil var forvalter av SDØE i den aktuelle perioden.
Stavanger tingrett avsa dom i saken den 15. januar 2010. Statoil ble dømt til å betale staten et oppgjør på om lag 694 mill. kroner inkludert renter. Ankefristen utløp 5. mars 2010. Samme dag inngikk staten v/Olje- og energidepartementet og Statoil forlik i saken. Forliket innebærer at Statoil har betalt 875 mill. kroner inkludert renter til staten. Denne betalingen representerer et fullt og endelig oppgjør for alle statens krav mot Statoil som ble fremmet i søksmålet for Stavanger tingrett. Begge parter har samtidig forpliktet seg til ikke å anke dommen fra Stavanger tingrett.
På denne bakgrunn foreslås det bevilget 875 mill. kroner for 2010.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Norpipe Oil AS eier og driver oljerørledningen fra Ekofisk til Teesside. Staten eier 5 pst. av aksjene i Norpipe Oil AS. Med bakgrunn i fjerningsforpliktelser og investeringer knyttet til systemintegritet var det i 2009 fare for et udekket kapitalbehov i Norpipe Oil AS. Det ble lagt opp til at aksjonærene skulle kunne gi lån på inntil 500 mill. kroner til selskapet. Gjennom den etablerte aksjonæravtalen fra 1995 fremgår det en finansieringsplikt for aksjonærene der aksjonæravtalen spesifikt adresserer pro rata fordeling av nødvendig lånekapital for å sikre «maintenance, replacement, extension or sound operation of the facilities».
Ved Stortingets behandling av St.prp. nr. 67 (2008–2009) ble det på denne bakgrunn bevilget 25 mill. kroner til Norpipe Oil AS for 2009 for å dekke statens eventuelle låneandel, jf. Innst. S. nr. 355 (2008–2009).
Det ble ikke inngått låneavtale i 2009 fordi kapitalbehovet ble dekket ved lån fra tredjepart. Det har imidlertid vist seg at det nå er behov for å inngå en slik låneavtale i 2010 som et reservearrangement. Andre finansieringskilder vil bli benyttet før Norpipe Oil AS trekker på lånerammen fra aksjonærene. Det er pr. i dag ikke avklart når det kan bli aktuelt å benytte denne lånefasiliteten. Det tilrås derfor at Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2010 ved behov kan utbetale inntil 25 mill. kroner i lån til Norpipe Oil AS for å dekke kapitalbehov som ikke kan dekkes over driften i selskapet eller på annen måte, jf. forslag til romertallsvedtak. Olje- og energidepartementet vil komme tilbake til Stortinget med bevilgningsforslag hvis det skulle bli aktuelt å trekke på lånerammen.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag, jf. forslag til vedtak III under Kapittel 23 Komiteens tilråding.
I forbindelse med fjerning av to pumpeplattformer knyttet til oljeledningen Norpipe har Norpipe Oil AS belastet staten for en del av fjerningskostnadene som har påløpt. I tråd med transportavtalen for Norpipe er det skiperne i Norpipe som skal dekke fjerningskostnadene. Staten har fra produksjonen startet innkrevd produksjonsavgiften for Ekofisk-området i form av olje. Disse volumene ble, sammen med all annen olje fra utvinningstillatelsene i Ekofisk-området, transportert gjennom Norpipe oljerør fra Ekofisk til utskipningshavnen i Teesside.
Fakturaene vedrørende fjerningskostnader har blitt sendt til Statoil som har foretatt betaling til Norpipe Oil. Så lenge det påløp produksjonsavgift på feltene trakk Statoil fra de løpende fjerningskostnadene i oppgjøret for avgiftsoljen sammen med transport-, lager- og behandlingsutgifter. Etter utfasingen av produksjonsavgiften i 2006, ba Statoil om at Norpipe skulle fakturere Oljedirektoratet direkte for disse utgiftene. Etter kontakt med Olje- og energidepartementet om saken, informerte Oljedirektoratet Norpipe Oil AS v/ConocoPhillips at disse fakturaene fortsatt skulle sendes til Statoil for betaling.
Olje- og energidepartementet startet etter dette en prosess med å få klarhet i saksforholdet, herunder grunnlaget for Statoils krav om fradragsrett og statens eventuelle ansvar for fjerningsomkostningene. Det er etter departementets syn grunnlag for Statoils krav om at fjerningsutgiftene knyttet til avgiftsvolumene skal kunne trekkes fra i oppgjøret med staten, og videre danne grunnlag for krav om utbetaling fra staten etter avviklingen av produksjonsavgiften for feltene. Saken har vært forelagt Regjeringsadvokaten, som støtter departementets syn.
Olje- og energidepartementet mener staten ikke har et direkte ansvar for fjerningskostnadene knyttet til Norpipe oljerør. Departementet mener Statoil som skiper av avgiftsoljen er ansvarlig for slike kostnader. Departementet mener imidlertid at Statoil kan trekke fra fjerningskostnader i oppgjøret med staten for overdragelse av avgiftsoljen, og også kreve netto utbetaling av fjerningskostnader som oppstår etter at produksjonsavgiften er utfaset.
Til sammen anslås påløpte utgifter innen utgangen av 2009 og estimerte utgifter for 2010 til om lag 102,5 mill. kroner. Totalanslaget for staten for hele fjerningen er beregnet til om lag 120 mill. kroner.
På denne bakgrunn foreslås det bevilget 102,5 mill. kroner for 2010.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Oppdatert anslag over innbetaling av sektoravgift for kulturminnetiltak i vassdrag for 2010 er 22 800 kroner, og baserer seg på en innbetaling knyttet til Luostejok Kraftlags tillatelse til fortsatt regulering av Gaggavatn i Porsanger kommune.
Revisjonssakene til Årdalsvassdraget og Selbusjøen vil ikke være ferdige før i 2011. På denne bakgrunn foreslås bevilgningen for 2010 redusert med 6,477 mill. kroner, fra 6,5 mill. kroner til 23 000 kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Konsernets realiserte overskudd etter skatt justert for mer-/mindreinntekt etter skatt for 2009 ble på 264 mill. kroner. For regnskapsåret 2009 er utbyttet fastsatt til 50 pst. av konsernets årsresultat etter skatt justert for mer-/mindreinntekt etter skatt, jf. St.prp. nr. 1 (2008–2009) for Olje- og energidepartementet. På denne bakgrunn foreslås bevilgningen til utbyttet fra Statnett SF for regnskapsåret 2009 redusert med 48 mill. kroner, fra 180 til 132 mill. kroner. Vedtak om utbytte fattes på Statnett SFs foretaksmøte i juni 2010.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Staten eier 67 pst. av aksjene i Statoil ASA. Konsernets overskudd for 2009 ble 17 715 mill. kroner. Styret i Statoil ASA bestemte i 2010 å endre Statoils utbyttepolitikk. I selskapets nye utbyttepolitikk heter det at det er Statoils ambisjon å øke årlig utbyttebetaling, målt i norske kroner pr. aksje, i takt med den langsiktige underliggende inntjeningen. Styret vil vurdere forhold som forventet kontantstrøm, investeringsplaner, finansieringsbehov og nødvendig finansiell fleksibilitet ved fastsettelse av årlig utbyttenivå. I tillegg til å betale kontantutbytte, vil Statoil også vurdere tilbakekjøp av aksjer som et middel for å øke aksjonærenes totalavkastning.
For regnskapsåret 2009 har styret i Statoil ASA foreslått et kontantutbytte på 6,00 kroner pr. aksje, mot et samlet kontantutbytte for regnskapsåret 2008 på 7,25 kroner pr. aksje. Kontantutbyttet for 2008 var basert på selskapets tidligere utbyttepolitikk, og bestod av 4,40 kroner pr. aksje i ordinært utbytte og et ekstraordinært utbytte på 2,85 kroner pr. aksje. Utbytte for 2009 utgjør om lag 104 pst. av overskuddet.
Vedtak om utbytte blir fattet på selskapets generalforsamling 19. mai 2010. Den norske stat eier i dag 2 136 393 559 aksjer i Statoil ASA. Totalt utbytte fra statens aksjer i Statoil ASA beløper seg dermed til om lag 12 818 mill. kroner.
På denne bakgrunn reduseres bevilgningen for 2010 knyttet til utbytte fra Statoil ASA for regnskapsåret 2009 med 2 671 mill. kroner, fra 15 489 mill. kroner til 12 818 mill. kroner.
Komiteen slutter seg til regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre viser til at 30 av de 160 ikke-overlappende tiltakene som er utredet i Klimakur 2020 fremkommer som samfunnsøkonomisk lønnsomme. Til sammen utgjør disse et reduksjonspotensial på 3 millioner tonn CO2-ekvivalenter. Dette er en fjerdedel av de utslippsreduksjoner som er nødvendig for å oppfylle målsettingen i klimaforliket. Dersom en også inkluderer tiltak med lavere anslått tiltakskostnad enn fremtidig forventet kvotepris på 350 kroner pr. tonn, øker reduksjonspotensialet til mer enn 6 millioner tonn CO2-ekvivalenter. Disse medlemmer viser til at lønnsomme og billige klimatiltak til sammen utgjør rundt halvparten av de nasjonale utslippsreduksjonene som er nødvendige for å oppfylle klimaforliket.
Disse medlemmer viser til at listen over lønnsomme og billige tiltak blant annet omfatter økt kollektivtilbud i 6 byer, hovedveinett for sykkel, økokjøring, effektivisering av personbiler, innfasing av gassferjer, energiledelse og økt bruk av bioenergi i industrien, overgang fra fossil energi til andre energibærere i bolig- og næringsbygg, HFK tiltakspakke, optimalisert gjødsling i jordbruket og økt bruk av gjødsel i skogbruket.
Disse medlemmer ser det som hevet over tvil at hoveddelen av de lønnsomme og billige tiltakene identifisert i Klimakur 2020 må gjennomføres dersom Norge skal ha mulighet til å nå målsettingene i klimaforliket. Iverksettelse av disse tiltakene bør derfor ikke utsettes i påvente av en ny klimamelding. 10 år er lang tid i politikken, men svært kort tid i klimaperspektiv. Jo lenger en venter med omstillingen, jo dyrere og vanskeligere blir oppgavene.
Disse medlemmer viser til at Norge ligger dårlig an i forhold til å nå målsettingene i klimaforliket. Regjeringen har tatt seg svært god tid til å vurdere hvilke tiltak som skal iverksettes. Med det løpet regjeringen har lagt for behandling av Klimakur 2020, med bred involvering og langvarige høringsprosesser, vil konkrete klimatiltak først kunne iverksettes fra starten av 2012. Da er det bare åtte år igjen til 2020, og en har brukt like mange år på å vurdere hvilke klimatiltak som skal gjennomføres (2005–2012) som en har igjen til å iverksette tiltakene (2012–2020).
Komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti viser til forslag fremsatt i Dokument 8:121 S (2009–2010).
Forslag fra Fremskrittspartiet, Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre:
Forslag 1
Stortinget ber regjeringen etablere en ordning som indeksregulerer beløpene for hhv. egenutført og innkjøpt FoU i Skattefunn-ordningen hvert år.
Forslag 2
Stortinget ber regjeringen evaluere hvordan Skattefunn-ordningen kan innrettes for å bidra bedre til forskning og utvikling også for større virksomheter.
Forslag 3
Stortinget ber regjeringen vurdere om fasttilskuddet til skoleskipene M/S Gann (Rogaland Videregående Sjøaspirantskole) og M/S Sjøkurs (Sørlandets Maritime Videregående skole) bør utredes av Nærings- og handelsdepartementet i stedet for Kunnskapsdepartementet, slik at det bedre kan sees i sammenheng med regjeringens maritime strategi.
Forslag 4
Stortinget ber regjeringen om at det snarest mulig legges til rette for etablering av kiropraktorutdanning i Norge gjennom etablering av utdanning og nødvendig forskning som hører med til utdanningen.
Forslag 5
Stortinget ber regjeringen endre Husbankens retningslinjer for tildeling av tilskudd til sykehjemsplasser og boliger tilrettelagt for heldøgns pleie og omsorg slik at tilskudd kan tildeles kommunene uavhengig av hvilke aktører kommunen ønsker å samarbeide med om selve utbyggingen.
Forslag 6
Stortinget ber regjeringen fremme nødvendige endringer i lov om Statens Pensjonskasse, slik at statspensjonister som gikk av med pensjon før 1. mai 2000, blir likebehandlet med øvrige statspensjonister. Ikrafttredelsen av denne endring er 1. januar 2011.
Forslag 7
Stortinget ber regjeringen sørge for at sak om bygging av Stad skipstunnel legges frem for Stortinget i løpet av høsten 2010.
Forslag 8
Stortinget ber regjeringen om å igangsette følgende 3 veiprosjekter som offentlig–privat samarbeid (OPS):
E18 Akershus–Svenskegrensen
Rv 7 Sokna–Ørgenvika
E39 sør for Bergen (Rådal–Svegatjønn)
Forslag 9
Stortinget ber regjeringen legge frem forslag i statsbudsjettet for 2011 til en forbedret ordning for individuell pensjonssparing med årlig fradrag i alminnelig inntekt for årlige innbetalinger (inkludert kostnader) på inntil 40 000 kroner, samtidig som det innføres en symmetrisk beskatning av fradragene for innbetaling til, og utbetalingene fra ordningen.
Forslag fra Fremskrittspartiet, Høyre og Kristelig Folkeparti:
Forslag 10
I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
228 | Tilskudd til private skoler mv. | ||
76 | Andre private skoler, overslagsbevilgning, forhøyes med | 4 000 000 | |
fra kr 35 684 000 til kr 39 684 000 | |||
761 | Omsorgstjeneste | ||
67 | Utviklingstiltak, forhøyes med | 132 500 000 | |
fra kr 36 882 000 til kr 169 382 000 |
Forslag 11
Stortinget ber regjeringen innføre fritak for merverdiavgift for e-bøker i statsbudsjettet for 2011.
Forslag fra Fremskrittspartiet, Høyre og Venstre:
Forslag 12
I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
5501 | Skatter på formue og inntekt | ||
73 | Skatt av opparbeidede forpliktelser i rederiene, nedsettes med | 3 788 000 000 | |
fra kr 1 250 000 000 til kr -2 538 000 000 |
Forslag fra Fremskrittspartiet og Høyre:
Forslag 13
I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
315 | Frivillighetsformål | ||
82 | (NY) Merverdiavgiftskompensasjon ved bygging av idrettsanlegg, kan overføres, bevilges med | 75 000 000 | |
490 | Utlendingsdirektoratet | ||
72 | Retur og tilbakevending for flyktninger, kan overføres, forhøyes med | 38 300 000 | |
fra kr 50 104 000 til kr 88 404 000 | |||
733 | Habilitering og rehabilitering | ||
21 | Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79, forhøyes med | 2 500 000 | |
fra kr 17 719 000 til kr 20 219 000 | |||
5536 | Avgift på motorvogner mv. | ||
77 | Avgift på olje til framdrift av motorvogn (autodieselavgift), nedsettes med | 2 500 000 | |
fra kr 8 541 000 000 til kr 8 538 500 000 |
Forslag 14
Fra 1. juli 2010 gjøres følgende endringer i Stortingets vedtak 26. november 2009 om avgift på alkoholfrie drikkevarer mv. for budsjetterminen 2010:
§ 1 skal lyde:
Fra 1. juli 2010 skal det i henhold til lov 19. mai 1933 nr. 11 om særavgifter betales avgift til statskassen ved innførsel og innenlandsk produksjon av følgende varer med følgende beløp pr. liter:
a) alkoholfrie drikkevarer som er tilsatt sukker eller kunstig søtstoff: kr 2,76,
b) saft laget av frukt og bær som er tilsatt sukker eller kunstig søtstoff: kr 1,38,
c) sirup som er tilsatt sukker eller kunstig søtstoff som nyttes til ervervsmessig framstilling av alkoholfrie drikkevarer i dispensere, fontener o.l.: kr 16,83.
Med alkoholfrie drikkevarer likestilles drikk med alkoholstyrke til og med 0,7 volumprosent alkohol.
Avgiftsplikten omfatter ikke varer i pulverform.
Departementet kan gi forskrift om hva som omfattes av avgiftsplikten og om grunnlaget for avgiften.
Forslag fra Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre:
Forslag 15
Stortinget ber regjeringen sørge for at Nav innfører månedlig innsendelse av meldekort og utbetaling av arbeidsavklaringspenger.
Forslag fra Fremskrittspartiet og Kristelig Folkeparti:
Forslag 16
I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
300 | Kulturdepartementet | ||
1 | Driftsutgifter, nedsettes med | 5 000 000 | |
fra kr 104 423 000 til kr 99 423 000 | |||
320 | Allmenne kulturformål | ||
79 | Til disposisjon, kan nyttes under post 1, nedsettes med | 5 000 000 | |
fra kr 15 000 000 til kr 10 000 000 | |||
430 | Kriminalomsorgens sentrale forvaltning | ||
70 | Tilskudd, forhøyes med | 500 000 | |
fra kr 20 631 000 til kr 21 131 000 |
Forslag 17
Stortinget ber regjeringen utarbeide retningslinjer for fordeling av midler under statsbudsjettets kap. 430 post 70 som sikrer organisasjonene større forutsigbarhet og mer langsiktig driftsgrunnlag.
Forslag 18
Stortinget ber regjeringen utrede forlengelse av jernbaneprosjektet om nytt dobbeltspor Oslo–Ski videre til Halden.
Forslag fra Fremskrittspartiet og Venstre:
Forslag 19
I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
645 | Regional verneombudsordning i hotell- og restaurantbransjen og renholdsbransjen | ||
70 | Tilskudd til oppstartskapital, nedsettes med | 6 000 000 | |
fra kr 6 000 000 til kr 0 |
Forslag 20
Stortinget ber regjeringen oppheve konsesjonskravet til Posten Norge om plikten til å opprettholde fullverdige banktjenester.
Forslag 21
Stortinget ber regjeringen avvikle den statlige ordningen for frivillig kjøp av klimakvoter.
Forslag fra Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre:
Forslag 22
I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
634 | Arbeidsmarkedstiltak | ||
21 | Forsøk, utviklingstiltak mv., kan overføres, forhøyes med | 6 300 000 | |
fra kr 71 880 000 til kr 78 180 000 | |||
5531 | Avgift på tobakkvarer | ||
70 | Avgift, forhøyes med | 110 000 000 | |
fra kr 8 218 000 000 til kr 8 328 000 000 |
Forslag 23
Fra 1. juli 2010 gjøres følgende endringer i Stortingets vedtak 26. november 2009 om avgift på tobakkvarer for budsjetterminen 2010:
§ 1 første ledd skal lyde:
Fra 1. juli 2010 skal det i henhold til lov 19. mai 1933 nr. 11 om særavgifter betales avgift til statskassen ved innførsel og innenlandsk produksjon av følgende varer med følgende beløp:
Produkt | Kr | |
Sigarer | 2,23 | pr. gram av pakningens nettovekt |
Sigaretter | 2,23 | pr. stk. |
Røyketobakk, karvet skråtobakk, råtobakk i forbrukerpakning | 2,23 | pr. gram av pakningens nettovekt |
Skråtobakk | 0,86 | pr. gram av pakningens nettovekt |
Snus | 0,86 | pr. gram av pakningens nettovekt |
Sigarettpapir og sigaretthylser | 0,0339 | pr. stk. |
Forslag 24
Stortinget ber regjeringen i forbindelse med statsbudsjettet for 2011 komme tilbake med en opptrappingsplan for Arbeidsrettet rehabilitering.
Forslag fra Fremskrittspartiet:
Forslag 25
I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
260 | Universiteter og høyskoler | ||
50 | Statlige universiteter og høyskoler, forhøyes med | 6 334 000 | |
fra kr 22 554 756 000 til kr 22 561 090 000 | |||
326 | Språk-, litteratur- og bibliotekformål | ||
1 | Driftsutgifter, nedsettes med | 10 000 000 | |
fra kr 428 591 000 til kr 418 591 000 | |||
410 | Tingrettene og lagmannsrettene | ||
1 | Driftsutgifter, forhøyes med | 69 420 000 | |
fra kr 1 448 866 000 til kr 1 518 286 000 | |||
430 | Kriminalomsorgens sentrale forvaltning | ||
1 | Driftsutgifter, nedsettes med | 14 900 000 | |
fra kr 3 230 179 000 til kr 3 215 279 000 | |||
440 | Politidirektoratet - politi- og lensmannsetaten | ||
1 | Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 441 post 1, forhøyes med | 277 658 000 | |
fra kr 8 924 155 000 til kr 9 201 813 000 | |||
441 | Oslo politidistrikt | ||
1 | Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 440 post 1, forhøyes med | 97 900 000 | |
fra kr 1 807 632 000 til kr 1 905 532 000 | |||
572 | Rammetilskudd til fylkeskommuner | ||
60 | Innbyggertilskudd, forhøyes med | 23 900 000 | |
fra kr 24 652 511 000 til kr 24 676 411 000 | |||
634 | Arbeidsmarkedstiltak | ||
21 | Forsøk, utviklingstiltak mv., kan overføres, forhøyes med | 8 800 000 | |
fra kr 71 880 000 til kr 80 680 000 | |||
76 | Tiltak for arbeidssøkere, kan overføres, forhøyes med | 347 000 000 | |
fra kr 7 207 820 000 til kr 7 554 820 000 | |||
718 | Rusmiddelforebygging | ||
21 | Spesielle driftsutgifter, forhøyes med | 700 000 | |
fra kr 77 969 000 til kr 78 669 000 | |||
732 | Regionale helseforetak | ||
80 | (NY) Kjøp av privat kapasitet, bevilges med | 450 000 000 | |
84 | (NY) Omstillingsmidler for sykehus, bevilges med | 540 000 000 | |
733 | Habilitering og rehabilitering | ||
72 | Kjøp av opptrening mv., kan overføres, forhøyes med | 249 800 000 | |
fra kr 41 160 000 til kr 290 960 000 | |||
761 | Omsorgstjeneste | ||
21 | Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79, forhøyes med | 8 600 000 | |
fra kr 140 872 000 til kr 149 472 000 | |||
764 | Psykisk helse | ||
75 | (NY) Statlige stimuleringstiltak for psykisk helse, bevilges med | 100 000 000 | |
800 | Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet | ||
1 | Driftsutgifter, nedsettes med | 4 281 000 | |
fra kr 136 598 000 til kr 132 317 000 | |||
855 | Statlig forvaltning av barnevernet | ||
1 | Driftsutgifter, kan nyttes under post 22 og post 60, nedsettes med | 210 000 000 | |
fra kr 3 114 157 000 til kr 2 904 157 000 | |||
22 | Kjøp av private barnevernstjenester, kan nyttes under post 1, forhøyes med | 250 000 000 | |
fra kr 1 517 294 000 til kr 1 767 294 000 | |||
Statlig forvaltning av barnevernet | |||
60 | Tilskudd til kommunene, kan nyttes under post 1, forhøyes med | 50 000 000 | |
fra kr 169 948 000 til kr 219 948 000 | |||
1062 | Kystverket | ||
1 | Driftsutgifter, kan nyttes under post 45, forhøyes med | 10 400 000 | |
fra kr 1 356 300 000 til kr 1 366 700 000 | |||
45 | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 1, forhøyes med | 20 000 000 | |
fra kr 118 680 000 til kr 138 680 000 | |||
1310 | Flytransport | ||
71 | (NY) Kompensasjon vulkanaske, bevilges med | 200 000 000 | |
1320 | Statens vegvesen | ||
23 | Trafikktilsyn, drift og vedlikehold av riksveger m.m., kan overføres, kan nyttes under post 29, post 30, post 31 og post 72, forhøyes med | 255 000 000 | |
fra kr 6 178 600 000 til kr 6 433 600 000 | |||
30 | Riksveginvesteringer, kan overføres, kan nyttes under post 23, post 29, post 31 og post 72, forhøyes med | 1 130 000 000 | |
fra kr 5 110 400 000 til kr 6 240 400 000 | |||
Statens vegvesen | |||
32 | (NY) Uforutsette skred og ras, bevilges med | 100 000 000 | |
72 | Kjøp av riksvegferjetjenester, kan overføres, kan nyttes under post 23 og post 30, forhøyes med | 49 300 000 | |
fra kr 436 000 000 til kr 485 300 000 | |||
1330 | Særskilte transporttiltak | ||
62 | (NY) Sikker skolebusstransport, bevilges med | 30 000 000 | |
1350 | Jernbaneverket | ||
23 | Drift og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 30, forhøyes med | 360 000 000 | |
fra kr 4 387 000 000 til kr 4 747 000 000 | |||
30 | Investeringer i linjen, kan overføres, kan nyttes under post 23, forhøyes med | 100 000 000 | |
fra kr 3 763 600 000 til kr 3 863 600 000 | |||
Jernbaneverket | |||
32 | (NY) Uforutsette skred og ras, bevilges med | 50 000 000 | |
1591 | Presteskapet | ||
1 | Driftsutgifter, forhøyes med | 10 000 000 | |
fra kr 822 246 000 til kr 832 246 000 | |||
1731 | Hæren | ||
1 | Driftsutgifter, forhøyes med | 436 404 000 | |
fra kr 4 561 305 000 til kr 4 997 709 000 | |||
1735 | Etterretningstjenesten | ||
21 | Spesielle driftsutgifter, forhøyes med | 2 753 000 | |
fra kr 913 339 000 til kr 916 092 000 | |||
1760 | Nyanskaffelser av materiell og nybygg og nyanlegg | ||
44 | Fellesfinansierte bygge- og anleggsarbeider, nasjonalfinansiert andel, kan overføres, forhøyes med | 15 000 000 | |
fra kr 80 000 000 til kr 95 000 000 | |||
1790 | Kystvakten: | ||
1 | Driftsutgifter, forhøyes med | 12 694 000 | |
fra kr 945 090 000 til kr 957 784 000 | |||
1795 | Kulturelle og allmennyttige formål | ||
1 | Driftsutgifter, nedsettes med | 16 761 000 | |
fra kr 274 023 000 til kr 257 262 000 | |||
1833 | CO2-håndtering | ||
21 | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, nedsettes med | 990 000 000 | |
fra kr 1 358 000 000 til kr 368 000 000 | |||
2421 | Innovasjon Norge | ||
71 | Nettverk, profilering og reiseliv - programmer, kan overføres, forhøyes med | 15 000 000 | |
fra kr 405 000 000 til kr 420 000 000 | |||
72 | Forsknings- og utviklingskontrakter, kan overføres, forhøyes med | 70 000 000 | |
fra kr 265 000 000 til kr 335 000 000 | |||
Innovasjon Norge | |||
74 | (NY) Økt reiselivssatsing, bevilges med | 100 000 000 | |
2655 | Uførhet | ||
73 | Foreløpig uførepensjon, overslagsbevilgning, nedsettes med | 30 000 000 | |
fra kr 40 000 000 til kr 10 000 000 | |||
2661 | Grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv. | ||
75 | Bedring av funksjonsevnen, hjelpemidler, nedsettes med | 170 000 000 | |
fra kr 3 049 300 000 til kr 2 879 300 000 | |||
5501 | Skatter på formue og inntekt | ||
72 | Fellesskatt, nedsettes med | 600 000 000 | |
fra kr 142 900 000 000 til kr 142 300 000 000 | |||
5511 | Tollinntekter | ||
70 | Toll, nedsettes med | 50 000 000 | |
fra kr 2 033 000 000 til kr 1 983 000 000 | |||
5526 | Avgift på alkohol | ||
70 | Produktavgift på alkoholholdige drikkevarer, nedsettes med | 320 000 000 | |
fra kr 11 927 000 000 til kr 11 607 000 000 | |||
5543 | Miljøavgift på mineralske produkter mv. | ||
70 | CO2-avgift, nedsettes med | 15 000 000 | |
fra kr 4 823 000 000 til kr 4 808 000 000 | |||
5555 | Avgift på sjokolade- og sukkervarer | ||
70 | Avgift, nedsettes med | 250 000 000 | |
fra kr 1 196 000 000 til kr 946 000 000 | |||
5556 | Produktavgift på alkoholfrie drikkevarer mv. | ||
70 | Avgift, nedsettes med | 35 000 000 | |
fra kr 1 739 000 000 til kr 1 704 000 000 | |||
5656 | Aksjer i selskaper under NHDs forvaltning | ||
85 | Utbytte, forhøyes med | 3 987 300 000 | |
fra kr 4 613 700 000 til kr 8 601 000 000 | |||
5700 | Folketrygdens inntekter | ||
72 | Arbeidsgiveravgift, nedsettes med | 567 500 000 | |
fra kr 131 400 000 000 til kr 130 832 500 000 |
Forslag 26
Fra 1. juli 2010 gjøres følgende endringer i Stortingets vedtak om særavgifter til statskassen for budsjetterminen 2010 Om avgift på alkohol (kap. 5526 post 70):
§ 1 nytt andre ledd skal lyde:
Fra 1. juli 2010 skal det betales avgift til statskassen ved innførsel og innenlandsk produksjon av følgende varer med følgende beløp:
Alkoholholdig drikk | Volumprosent alkohol | Kroner |
t.o.m. 0,7 | avgiftslegges etter reglene for alkoholfrie drikkevarer | |
Brennevinsbasert | over 0,7 | 5,56 pr. volumprosent og liter |
Annen | over 0,7 t.o.m. 2,7 | 2,48 pr. liter |
over 2,7 t.o.m. 3,7 | 9,43 pr. liter | |
over 3,7 t.o.m. 4,7 | 16,24 pr. liter | |
over 4,7 t.o.m. 22 | 3,63 pr. volumprosent og liter | |
Etanol til teknisk bruk | over 0,7 | sats som for alkoholholdig drikk |
Departementet kan videre gi forskrift om at det skal betales avgift på alkohol som er i varer som ikke er avgiftspliktige etter første ledd, samt om forenklet avgiftsberegning for varer som reisende innfører til personlig bruk utover avgiftsfri kvote, jf. tolloven § 4-20.
Forslag 27
I Stortingets vedtak av 26. november 2009 om CO2-avgift på mineralske produkter (kap. 5543 post 70) for budsjetterminen 2010 gjøres følgende endringer:
Avsnitt II, herunder bokstav A, B og C oppheves.
Forslag 28
Fra 1. juli 2010 gjøres følgende endringer i Stortingets vedtak 26. november 2009 om særavgifter til statskassen for budsjetterminen 2010 om avgift på sjokolade- og sukkervarer mv. (kap. 5555 post 70).
§ 1 nytt andre ledd skal lyde:
Fra 1. juli 2010 skal det betales avgift til statskassen ved innførsel og innenlandsk produksjon av sjokolade- og sukkervarer mv. med kr 8,80 pr. kg av varens avgiftspliktige vekt.
Gjeldende annet ledd blir nytt tredje ledd.
Gjeldende fjerde ledd blir nytt femte ledd.
Forslag 29
Fra 1. juli 2010 gjøres følgende endringer i Stortingets vedtak 26. november 2009 om særavgifter til statskassen for budsjetterminen 2010 Avgifter mv. til folketrygden for 2010 (kap. 5700 post 72):
§ 2 nytt andre og tredje ledd skal lyde:
Fra 1. juli 2010 reduseres arbeidsgiveravgiften med 2 prosentpoeng for arbeidstakere som fyller 62 år eller mer i 2010.
For lærlinger er satsen 0 pst. fra 1. juli 2010.
Forslag 30
Stortinget ber regjeringen starte nedtrapping og fjerning av konkurransehemmende tollsatser, herunder tollsatser på matvarer fra 1. juli 2010.
Forslag 31
Stortinget ber regjeringen lage klare retningslinjer for fordelingen av midler på kap. 440 post 70 i statsbudsjettet.
Forslag 32
Stortinget ber regjeringen fremme en sak om de økonomiske konsekvensene for kommunene og etatene i forbindelse med innføring og drift av det nye nødnettet senest høsten 2010.
Forslag 33
Stortinget ber regjeringen i statsbudsjettet for 2011 igjen øke prosentsatsen fra 80 pst. til 85 pst. og redusere innslagspunktet til 800 000 kroner for ressurskrevende tjenester.
Forslag 34
Stortinget ber regjeringen øke tilskuddet i tilskuddsordningen for bygging av sykehjem fra 600 000 kroner til 800 000 kroner, samt fjerne rammen inntil 25-prosentmålet er nådd.
Forslag 35
Stortinget ber regjeringen sørge for at Nav benytter hjemmelen i folketrygdloven § 12-16 når ventetiden i forbindelse med behandling av søknad om uførepensjon vil overstige 3 måneder.
Forslag 36
Stortinget ber regjeringen overføre finansieringsansvaret for pasientreiser til Nav, senest i forbindelse med statsbudsjettet for 2011.
Forslag 37
Stortinget ber regjeringen overføre finansieringsansvaret for TNF-hemmere og Tysabri til folketrygden, senest i forbindelse med statsbudsjettet for 2011.
Forslag 38
Stortinget ber regjeringen sørge for at langtidsvirkende insulin innlemmes i ordningen med blå resept fra 1. januar 2011.
Forslag 39
Stortinget ber regjeringen sørge for at kombinasjonspreparater for behandling av KOLS innlemmes i ordningen med forhåndsgodkjent refusjon, senest fra 1. januar 2011.
Forslag 40
Stortinget ber regjeringen heve bagatellgrensen for legemidler betydelig i forbindelse med statsbudsjettet for 2011.
Forslag 41
Stortinget ber regjeringen iverksette utlysning/tildeling av oppdrettskonsesjoner som forutsatt i statsbudsjettet for 2010.
Forslag 42
Stortinget ber regjeringen legge frem en sak om statlig regulering av arealer til utbygging av motorvei på E18 Ørje–Oslo–Kristiansand–Stavanger og E6 Svinesund–Oslo–Trondheim–Steinkjer i forbindelse med statsbudsjettet for 2011.
Forslag 43
Stortinget ber regjeringen legge frem en ny kompensasjonsordning for bruk av lærlinger på fylkesvegferjesamband i løpet av høsten 2010.
Forslag 44
Stortinget ber regjeringen legge frem en sak om regjeringens planlagte klimakvotehandel.
Forslag 45
Stortinget ber regjeringen legge frem en sak om regjeringens regnskogsatsing.
Forslag 46
Stortinget ber regjeringen fremlegge en sak om Enovas fremtidige rolle, sett i lys av Riksrevisjonens rapport, arbeidet med grønne sertifikater og muligheten for en ordning med hvite sertifikater.
Forslag fra Høyre og Kristelig Folkeparti:
Forslag 47
I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
2410 | Statens lånekasse for utdanning | ||
70 | Utdanningsstipend, overslagsbevilgning, nedsettes med | 1 680 000 | |
fra kr 2 733 815 000 til kr 2 732 135 000 | |||
2661 | Grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv. | ||
75 | Bedring av funksjonsevnen, hjelpemidler, nedsettes med | 160 000 000 | |
fra kr 3 049 300 000 til kr 2 889 300 000 | |||
5521 | Merverdiavgift | ||
70 | Avgift, forhøyes med | 55 400 000 | |
fra kr 189 600 000 000 til kr 189 655 400 000 |
Forslag 48
Fra 1. juli 2010 gjøres følgende endring i Stortingets vedtak 26. november 2009 om arbeidsgiveravgift:
Ny § 4 skal lyde:
§ 4 Særregler om lærlinger
For lønn og annen godtgjørelse for arbeid og oppdrag i og utenfor tjenesteforhold som arbeidsgiver plikter å innberette for arbeidstakere som er lærlinger og ansatt etter 1. juli 2010 skal det beregnes halv arbeidsgiveravgift.
Opprinnelig § 4 blir § 5 etc.
Forslag fra Høyre og Venstre:
Forslag 49
I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
928 | (NYTT) Ulønnet forskningsinnsats | ||
71 | (NY) Tilskudd, bevilges med | 40 000 000 | |
5506 | Avgift av arv og gaver | ||
70 | Avgift, nedsettes med | 63 000 000 | |
fra kr 1 400 000 000 til kr 1 337 000 000 |
Forslag 50
Fra 1. juli 2010 gjøres følgende endring:
Stortingets vedtak 26. november 2009 om avgift til statskassen på arv og gaver for budsjetterminen 2010 oppheves.
Forslag 51
Stortinget ber regjeringen, senest i forbindelse med statsbudsjettet for 2011, komme tilbake til Stortinget med forslag til et lovforslag om innføring av regler om avsetning til en fondsordning for enkeltpersonforetak etter mønster av den svenske ordningen med «expansionsmedel».
Forslag 52
Stortinget ber regjeringen innføre en ordning med normerte sykemeldingsperioder, basert på forventet friskmelding etter kjente diagnoser.
Forslag 53
Stortinget ber regjeringen sørge for at Nav i større grad benytter attføringsmidler i sykepengeperioden. Å delta i attføring eller rehabilitering under sykepengeperioden skal ikke ha innvirkning på sykelønnen.
Forslag 54
Stortinget ber regjeringen sørge for en styrket bruk av attføringsmedisinske og rehabiliteringsmedisinske rådgivende leger i sykefraværsarbeidet, som kan supplere fastlegenes medisinske vurderinger.
Forslag 55
Stortinget ber regjeringen sørge for at ledig kapasitet innenfor rehabiliterings- og attføringsbransjen tas i bruk, for å nå målsettingen i sykefraværsarbeidet.
Forslag 56
Stortinget ber regjeringen fremme forslag om å fjerne fordelsbeskatningen ved arbeidsgiverbetalte behandlingsutgifter og behandlingsforsikringer.
Forslag 57
Stortinget ber regjeringen i statsbudsjettet for 2011 legge frem en vurdering av effekten ved helt eller delvis å slette klimakvoter fremfor å selge disse i markedet sammenliknet med å øremerke gevinsten ved kvotesalget til andre utslippsreduserende tiltak, og legge frem forslag om enten redusert kvotesalg eller øremerking av salgsgevinster til klimatiltak.
Forslag fra Høyre:
Forslag 58
I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
151 | Bistand til Asia | ||
78 | Regionbevilgning for Asia, kan overføres, nedsettes med | 130 000 000 | |
fra kr 418 600 000 til kr 288 600 000 | |||
153 | Bistand til Latin-Amerika | ||
78 | Regionbevilgning for Latin-Amerika, kan overføres, nedsettes med | 55 000 000 | |
fra kr 220 500 000 til kr 165 500 000 | |||
160 | Sivilt samfunn og demokratiutvikling | ||
72 | Demokratistøtte/partier, kan overføres, nedsettes med | 4 000 000 | |
fra kr 8 000 000 til kr 4 000 000 | |||
Sivilt samfunn og demokratiutvikling | |||
73 | Kultur, kan overføres, nedsettes med | 20 000 000 | |
fra kr 106 000 000 til kr 86 000 000 | |||
Sivilt samfunn og demokratiutvikling | |||
75 | Internasjonale organisasjoner og nettverk, kan overføres, nedsettes med | 20 000 000 | |
fra kr 172 500 000 til kr 152 500 000 | |||
Sivilt samfunn og demokratiutvikling | |||
77 | Utvekslingsordninger gjennom Fredskorpset, kan overføres, nedsettes med | 5 000 000 | |
fra kr 135 000 000 til kr 130 000 000 | |||
167 | Flyktningtiltak i Norge, godkjent som utviklingshjelp (ODA) | ||
21 | Spesielle driftsutgifter, nedsettes med | 782 131 000 | |
fra kr 2 879 969 000 til kr 2 097 838 000 | |||
170 | FN-organisasjoner mv. | ||
76 | Tilleggsmidler via FN-systemet mv., kan overføres, nedsettes med | 72 000 000 | |
fra kr 1 449 200 000 til kr 1 377 200 000 | |||
225 | Tiltak i grunnopplæringen | ||
79 | (NY) Kompetanseheving lærere, bevilges med | 75 000 000 | |
228 | Tilskudd til private skoler mv. | ||
70 | Private grunnskoler, overslagsbevilgning, nedsettes med | 4 500 000 | |
fra kr 1 110 758 000 til kr 1 106 258 000 | |||
231 | Barnehager | ||
60 | Driftstilskudd til barnehager, overslagsbevilgning, nedsettes med | 401 500 000 | |
fra kr 19 677 908 000 til kr 19 276 408 000 | |||
Barnehager | |||
61 | Investeringstilskudd, overslagsbevilgning, nedsettes med | 35 500 000 | |
fra kr 189 600 000 til kr 154 100 000 | |||
Barnehager | |||
64 | Tilskudd til midlertidige lokaler, overslagsbevilgning, nedsettes med | 11 500 000 | |
fra kr 42 000 000 til kr 30 500 000 | |||
Barnehager | |||
65 | Skjønnsmidler til barnehager, nedsettes med | 152 000 000 | |
fra kr 5 805 706 000 til kr 5 653 706 000 | |||
254 | Tilskudd til voksenopplæring | ||
70 | Tilskudd til studieforbund, nedsettes med | 30 000 000 | |
fra kr 179 390 000 til kr 149 390 000 | |||
260 | Universiteter og høyskoler | ||
50 | Statlige universiteter og høyskoler, forhøyes med | 121 334 000 | |
fra kr 22 554 756 000 til kr 22 676 090 000 | |||
335 | Pressestøtte | ||
71 | Produksjonstilskudd, nedsettes med | 50 000 000 | |
fra kr 272 914 000 til kr 222 914 000 | |||
430 | Kriminalomsorgens sentrale forvaltning | ||
1 | Driftsutgifter, nedsettes med | 4 900 000 | |
fra kr 3 230 179 000 til kr 3 225 279 000 | |||
Kriminalomsorgens sentrale forvaltning | |||
70 | Tilskudd, forhøyes med | 1 500 000 | |
fra kr 20 631 000 til kr 22 131 000 | |||
440 | Politidirektoratet - politi- og lensmannsetaten | ||
1 | Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 441 post 1, forhøyes med | 117 658 000 | |
fra kr 8 924 155 000 til kr 9 041 813 000 | |||
441 | Oslo politidistrikt: | ||
1 | Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 440 post 1, forhøyes med | 27 900 000 | |
fra kr 1 807 632 000 til kr 1 835 532 000 | |||
490 | Utlendingsdirektoratet | ||
21 | Spesielle driftsutgifter, statlige mottak, kan nyttes under post 60, nedsettes med | 400 667 000 | |
fra kr 2 756 867 000 til kr 2 356 200 000 | |||
Utlendingsdirektoratet | |||
22 | Spesielle driftsutgifter, tolk og oversettelse, nedsettes med | 39 300 000 | |
fra kr 89 813 000 til kr 50 513 000 | |||
Utlendingsdirektoratet | |||
60 | Tilskudd til vertskommuner for statlige mottak for asylsøkere og flyktninger, nedsettes med | 29 234 000 | |
fra kr 235 220 000 til kr 205 986 000 | |||
Utlendingsdirektoratet | |||
70 | Økonomiske ytelser til beboere i asylmottak, nedsettes med | 61 320 000 | |
fra kr 591 100 000 til kr 529 780 000 | |||
551 | Regional utvikling og nyskaping | ||
60 | Tilskudd til fylkeskommuner for regional utvikling, nedsettes med | 150 000 000 | |
fra kr 1 488 800 000 til kr 1 338 800 000 | |||
Regional utvikling og nyskaping | |||
61 | Næringsrettede midler til regional utvikling, kompensasjon for økt arbeidsgiveravgift, kan overføres, nedsettes med | 150 000 000 | |
fra kr 674 400 000 til kr 524 400 000 | |||
571 | Rammetilskudd til kommuner | ||
60 | Innbyggertilskudd, nedsettes med | 35 700 000 | |
fra kr 50 600 896 000 til kr 50 565 196 000 | |||
572 | Rammetilskudd til fylkeskommuner | ||
60 | Innbyggertilskudd, nedsettes med | 111 000 000 | |
fra kr 24 652 511 000 til kr 24 541 511 000 | |||
634 | Arbeidsmarkedstiltak | ||
76 | Tiltak for arbeidssøkere, kan overføres, forhøyes med | 250 000 000 | |
fra kr 7 207 820 000 til kr 7 457 820 000 | |||
732 | Regionale helseforetak | ||
72 | Basisbevilgning Helse Sør-Øst RHF, kan overføres, nedsettes med | 8 100 000 | |
fra kr 40 409 437 000 til kr 40 401 337 000 | |||
Regionale helseforetak | |||
73 | Basisbevilgning Helse Vest RHF, kan overføres, nedsettes med | 2 800 000 | |
fra kr 14 057 339 000 til kr 14 054 539 000 | |||
Regionale helseforetak | |||
74 | Basisbevilgning Helse Midt-Norge RHF, kan overføres, nedsettes med | 2 200 000 | |
fra kr 10 718 406 000 til kr 10 716 206 000 | |||
Regionale helseforetak | |||
75 | Basisbevilgning Helse Nord RHF, kan overføres, nedsettes med | 1 900 000 | |
fra kr 9 511 682 000 til kr 9 509 782 000 | |||
Regionale helseforetak | |||
77 | Poliklinisk virksomhet mv., overslagsbevilgning, forhøyes med | 3 000 000 | |
fra kr 2 313 459 000 til kr 2 316 459 000 | |||
822 | Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere | ||
60 | Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere, nedsettes med | 89 623 000 | |
fra kr 1 679 686 000 til kr 1 590 063 000 | |||
844 | Kontantstøtte | ||
70 | Tilskudd, overslagsbevilgning, forhøyes med | 41 000 000 | |
fra kr 1 418 000 000 til kr 1 459 000 000 | |||
854 | Tiltak i barne- og ungdomsvernet | ||
81 | (NY) Støtteordninger til kontingentbetaling for barn fra ressurssvake hjem, bevilges med | 15 000 000 | |
856 | Barnevernets omsorgssenter for enslige mindreårige asylsøkere | ||
1 | Driftsutgifter, nedsettes med | 166 500 000 | |
fra kr 580 500 000 til kr 414 000 000 | |||
900 | Nærings- og handelsdepartementet | ||
73 | Tilskudd til Ungt Entreprenørskap, kan overføres, forhøyes med | 5 000 000 | |
fra kr 11 000 000 til kr 16 000 000 | |||
909 | Tiltak for sysselsetting av sjøfolk | ||
73 | Tilskudd til sysselsetting av sjøfolk, overslagsbevilgning, nedsettes med | 185 000 000 | |
fra kr 1 750 000 000 til kr 1 565 000 000 | |||
920 | Norges forskningsråd | ||
50 | Tilskudd, forhøyes med | 70 000 000 | |
fra kr 1 307 000 000 til kr 1 377 000 000 | |||
1062 | Kystverket | ||
70 | Tilskudd Redningsselskapet, forhøyes med | 25 000 000 | |
fra kr 42 000 000 til kr 67 000 000 | |||
1150 | Til gjennomføring av jordbruksavtalen m.m. | ||
50 | Fondsavsetninger, nedsettes med | 50 000 000 | |
fra kr 1 012 753 000 til kr 962 753 000 | |||
Til gjennomføring av jordbruksavtalen m.m. | |||
73 | Pristilskudd, overslagsbevilgning, nedsettes med | 175 000 000 | |
fra kr 2 195 600 000 til kr 2 020 600 000 | |||
Til gjennomføring av jordbruksavtalen m.m. | |||
74 | Direkte tilskudd, kan overføres, nedsettes med | 375 000 000 | |
fra kr 7 537 619 000 til kr 7 162 619 000 | |||
1320 | Statens vegvesen | ||
23 | Trafikktilsyn, drift og vedlikehold av riksveger m.m., kan overføres, kan nyttes under post 29, post 30, post 31 og post 72, forhøyes med | 270 000 000 | |
fra kr 6 178 600 000 til kr 6 448 600 000 | |||
1330 | Særskilte transporttiltak | ||
90 | (NY) Vedlikeholdsfond, bevilges med | 50 000 000 000 | |
1350 | Jernbaneverket | ||
23 | Drift og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 30, forhøyes med | 285 000 000 | |
fra kr 4 387 000 000 til kr 4 672 000 000 | |||
Jernbaneverket | |||
30 | Investeringer i linjen, kan overføres, kan nyttes under post 23, forhøyes med | 25 000 000 | |
fra kr 3 763 600 000 til kr 3 788 600 000 | |||
1370 | Posttjenester | ||
70 | Kjøp av post- og banktjenester, nedsettes med | 150 000 000 | |
fra kr 497 000 000 til kr 347 000 000 | |||
1427 | Direktoratet for naturforvaltning: | ||
90 | (NY) Fond for miljøvennlig teknologi - fondskapital, bevilges med | 5 000 000 000 | |
2309 | Tilfeldige utgifter | ||
1 | Driftsutgifter, nedsettes med | 1 235 000 000 | |
fra kr 11 531 755 000 til kr 10 296 755 000 | |||
2421 | Innovasjon Norge | ||
50 | Innovasjon - prosjekter, fond, forhøyes med | 153 000 000 | |
fra kr 383 000 000 til kr 536 000 000 | |||
Innovasjon Norge | |||
71 | Nettverk, profilering og reiseliv - programmer, kan overføres, forhøyes med | 23 000 000 | |
fra kr 405 000 000 til kr 428 000 000 | |||
Innovasjon Norge | |||
72 | Forsknings- og utviklingskontrakter, kan overføres, forhøyes med | 45 000 000 | |
fra kr 265 000 000 til kr 310 000 000 | |||
2542 | Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs mv. | ||
70 | Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs mv., overslagsbevilgning, forhøyes med | 90 000 000 | |
fra kr 850 000 000 til kr 940 000 000 | |||
2650 | Sykepenger | ||
70 | Sykepenger for arbeidstakere mv., overslagsbevilgning, forhøyes med | 390 000 000 | |
fra kr 32 840 000 000 til kr 33 230 000 000 | |||
3490 | Utlendingsdirektoratet | ||
4 | Statlige mottak, ODA-godkjente utgifter, nedsettes med | 521 984 000 | |
fra kr 1 942 374 000 til kr 1 420 390 000 | |||
3822 | Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere | ||
1 | Norskopplæring i mottak, ODA-godkjente utgifter, nedsettes med | 79 859 000 | |
fra kr 175 731 000 til kr 95 872 000 | |||
3856 | Barnevernets omsorgssenter for enslige, mindreårige asylsøkere | ||
4 | Refusjon av ODA-godkjente utgifter, nedsettes med | 126 962 000 | |
fra kr 424 928 000 til kr 297 966 000 | |||
5445 | Statsbygg | ||
30 | (NY) Salg av eiendom, bevilges med | 200 000 000 | |
5501 | Skatter på formue og inntekt | ||
72 | Fellesskatt, nedsettes med | 275 000 000 | |
fra kr 142 900 000 000 til kr 142 625 000 000 | |||
5656 | Aksjer i selskaper under NHDs forvaltning | ||
85 | Utbytte, forhøyes med | 4 928 900 000 | |
fra kr 4 613 700 000 til kr 9 542 600 000 | |||
5700 | Folketrygdens inntekter | ||
71 | Trygdeavgift, forhøyes med | 110 000 000 | |
fra kr 89 900 000 000 til kr 90 010 000 000 | |||
Folketrygdens inntekter | |||
72 | Arbeidsgiveravgift, nedsettes med | 45 000 000 | |
fra kr 131 400 000 000 til kr 131 355 000 000 |
Forslag 59
Fra 1. juli 2010 gjøres følgende endring i Stortingets vedtak 26. november 2009 om avgift på motorvogner mv.:
VI.
Avgift på olje til framdrift av motorvogn (autodieselavgift) for budsjetterminen 2010:
§ 1 bokstav d skal lyde:
biodiesel som blandes med mineralolje, dersom andelen biodiesel utgjør mindre enn 30 pst.: kr 1,78.
Forslag 60
Fra 1. juli 2010 gjøres følgende endringer i Stortingets vedtak 26. november 2009 om fastsetting av avgifter mv. til folketrygden for 2010:
§ 6 skal lyde:
§ 6. Trygdeavgift av pensjon mv.
Av pensjon i og utenfor arbeidsforhold unntatt avtalefestet pensjon mottatt før skattyter fyller 67 år, føderåd, livrente som ledd i pensjonsordning i arbeidsforhold, engangsutbetaling fra pensjonsordning etter innskuddspensjonsloven, engangsutbetaling fra individuell pensjonsavtale som er i samsvar med regler gitt av departementet, engangsutbetaling fra pensjonsavtale etter lov om individuell pensjonsordning og personinntekt for skattyter under 17 år og over 69 år, som nevnt i folketrygdloven § 23-3 annet ledd nr. 1, beregnes trygdeavgift med 3 pst.
Av avtalefestet pensjon mottatt før skattyter fyller 67 år, som nevnt i folketrygdloven § 23-3 annet ledd nr. 4, beregnes trygdeavgift med 5,4 pst.
Forslag 61
Stortinget samtykker i at det spares inn 300 mill. kroner på departementenes og underliggende etaters driftsutgifter (postene 1–29, unntatt post 24). Regjeringen gis fullmakt til å foreta den endelige fordelingen av beløpet. Innsparingen spesifiseres på kapitler og poster, og Stortinget orienteres om fordelingen i forbindelse med salderingen av statsbudsjettet for 2010. Innsparingen tas foreløpig ved å redusere kap. 2309 Tilfeldige utgifter med 300 mill. kroner. Når beløpet er fordelt på kapitler og poster, tilbakeføres 200 mill. kroner til kapittel 2309.
Forslag 62
Stortinget ber regjeringen etablere et vedlikeholdsfond til samferdselsformål på 50 mrd. kroner. Den årlige avkastningen skal komme i tillegg til ordinære bevilgninger, og benyttes til å møte utfordringene med det store etterslepet på vedlikehold av vei- og jernbanenettet.
Forslag 63
Stortinget ber regjeringen etablere et fond for miljøvennlig teknologi på 5 mrd. kroner. Den årlige avkastningen skal komme i tillegg til ordinære bevilgninger, og benyttes til å gi investeringsstøtte til investeringer i ny klimavennlig teknologi i norske bedrifter.
Forslag fra Kristelig Folkeparti og Venstre:
Forslag 64
Stortinget ber regjeringen opprette et eget styringsorgan for Skattefunn, med flertall av brukerrepresentanter.
Forslag 65
Stortinget ber regjeringen om å utvide studiestøtten til 11 måneder fra og med høsten 2010.
Forslag 66
Stortinget ber regjeringen snarest komme tilbake til Stortinget med forslag til tiltak som sikrer tilstrekkelig finansiering av det polikliniske fysioterapitilbudet.
Forslag 67
Stortinget ber regjeringen snarest komme tilbake til Stortinget med forslag som sikrer videre drift av Fysikalsk Institutt ved Haugesund Sanitetsforenings Revmatismesykehus.
Forslag fra Kristelig Folkeparti:
Forslag 68
I statsbudsjettet f|or 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner | |
221 | Foreldreutvalget for grunnopplæringen | |||
1 | Driftsutgifter, forhøyes med | 1 500 000 | ||
fra kr 9 613 000 til kr 11 113 000 | ||||
225 | Tiltak i grunnopplæringen | |||
71 | Tilskudd til utvikling av musikk- og kulturskolene, forhøyes med | 1 000 000 | ||
fra kr 9 413 000 til kr 10 413 000 | ||||
226 | Kvalitetsutvikling i grunnopplæringen | |||
21 | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med | 55 103 000 | ||
fra kr 1 043 566 000 til kr 1 098 669 000 | ||||
228 | Tilskudd til private skoler mv. | |||
70 | Private grunnskoler, overslagsbevilgning, nedsettes med | 9 000 000 | ||
fra kr 1 110 758 000 til kr 1 101 758 000 | ||||
Tilskudd til private skoler mv. | ||||
82 | (NY) Kapitaltilskudd friskoler, bevilges med | 10 000 000 | ||
231 | Barnehager | |||
65 | Skjønnsmidler til barnehager, forhøyes med | 4 000 000 | ||
fra kr 5 805 706 000 til kr 5 809 706 000 | ||||
253 | Folkehøyskoler | |||
70 | Tilskudd til folkehøyskoler, forhøyes med | 2 000 000 | ||
fra kr 636 552 000 til kr 638 552 000 | ||||
255 | Tilskudd til freds- og menneskerettssentre mv. | |||
72 | Stiftelsen Arkivet, forhøyes med | 1 000 000 | ||
fra kr 5 525 000 til kr 6 525 000 | ||||
258 | Analyse og utviklingsarbeid | |||
1 | Driftsutgifter, nedsettes med | 1 000 000 | ||
fra kr 3 809 000 til kr 2 809 000 | ||||
Analyse og utviklingsarbeid | ||||
21 | Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 1, nedsettes med | 10 500 000 | ||
fra kr 39 305 000 til kr 28 805 000 | ||||
260 | Universiteter og høyskoler | |||
50 | Statlige universiteter og høyskoler, forhøyes med | 86 334 000 | ||
fra kr 22 554 756 000 til kr 22 641 090 000 | ||||
Universiteter og høyskoler | ||||
70 | Private høyskoler, forhøyes med | 7 500 000 | ||
fra kr 828 222 000 til kr 835 722 000 | ||||
270 | Studium i utlandet og sosiale formål for studenter | |||
74 | Tilskudd til velferdsarbeid, forhøyes med | 5 000 000 | ||
fra kr 68 137 000 til kr 73 137 000 | ||||
286 | Forskningsfond | |||
95 | Fondskapital - Fondet for forskning og nyskaping, forhøyes med | 25 000 000 000 | ||
fra kr 5 000 000 000 til kr 30 000 000 000 | ||||
315 | Frivillighetsformål | |||
75 | Tilskudd til inkluderings- og fattigdomstiltak, forhøyes med | 4 000 000 | ||
fra kr 3 128 000 til kr 7 128 000 | ||||
410 | Tingrettene og lagmannsrettene | |||
1 | Driftsutgifter, forhøyes med | 64 420 000 | ||
fra kr 1 448 866 000 til kr 1 513 286 000 | ||||
440 | Politidirektoratet - politi- og lensmannsetaten | |||
1 | Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 441 post 1, forhøyes med | 203 658 000 | ||
fra kr 8 924 155 000 til kr 9 127 813 000 | ||||
571 | Rammetilskudd til kommuner | |||
60 | Innbyggertilskudd, nedsettes med | 198 300 000 | ||
fra kr 50 600 896 000 til kr 50 402 596 000 | ||||
586 | Tilskudd til omsorgsboliger og sykehjemsplasser | |||
64 | Investeringstilskudd, kan overføres, forhøyes med | 50 600 000 | ||
fra kr 901 250 000 til kr 951 850 000 | ||||
605 | Arbeids- og velferdsetaten | |||
1 | Driftsutgifter, forhøyes med | 17 300 000 | ||
fra kr 9 265 901 000 til kr 9 283 201 000 | ||||
Arbeids- og velferdsetaten | ||||
70 | Tilskudd til helse- og rehabiliteringstjenester for sykemeldte, kan overføres, forhøyes med | 17 500 000 | ||
fra kr 220 880 000 til kr 238 380 000 | ||||
634 | Arbeidsmarkedstiltak | |||
76 | Tiltak for arbeidssøkere, kan overføres, forhøyes med | 292 600 000 | ||
fra kr 7 207 820 000 til kr 7 500 420 000 | ||||
732 | Regionale helseforetak | |||
72 | Basisbevilgning Helse Sør-Øst RHF, kan overføres, nedsettes med | 2 800 000 | ||
fra kr 40 409 437 000 til kr 40 406 637 000 | ||||
Regionale helseforetak | ||||
73 | Basisbevilgning Helse Vest RHF, kan overføres, nedsettes med | 800 000 | ||
fra kr 14 057 339 000 til kr 14 056 539 000 | ||||
Regionale helseforetak | ||||
79 | Raskere tilbake, kan overføres, forhøyes med | 9 500 000 | ||
fra kr 483 567 000 til kr 493 067 000 | ||||
763 | Rustiltak | |||
71 | Frivillig arbeid mv., kan overføres, kan nyttes under post 21, forhøyes med | 50 000 000 | ||
fra kr 160 421 000 til kr 210 421 000 | ||||
769 | Utredningsvirksomhet mv.: | |||
21 | Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70, forhøyes med | 20 000 000 | ||
fra kr 29 837 000 til kr 49 837 000 | ||||
842 | Familievern | |||
1 | Driftsutgifter, kan nyttes under post 70, forhøyes med | 5 000 000 | ||
fra kr 193 176 000 til kr 198 176 000 | ||||
Familievern | ||||
70 | Tilskudd til kirkens familieverntjeneste mv., kan nyttes under post 1, forhøyes med | 5 000 000 | ||
fra kr 124 107 000 til kr 129 107 000 | ||||
854 | Tiltak i barne- og ungdomsvernet | |||
71 | Utvikling og opplysningsarbeid mv., kan nyttes under post 50, forhøyes med | 20 000 000 | ||
fra kr 48 048 000 til kr 68 048 000 | ||||
855 | Statlig forvaltning av barnevernet | |||
1 | Driftsutgifter, kan nyttes under post 22 og post 60, forhøyes med | 130 000 000 | ||
fra kr 3 114 157 000 til kr 3 244 157 000 | ||||
857 | Barne- og ungdomstiltak | |||
73 | Barne- og ungdomstiltak i større bysamfunn, kan overføres, forhøyes med | 10 000 000 | ||
fra kr 47 078 000 til kr 57 078 000 | ||||
909 | Tiltak for sysselsetting av sjøfolk | |||
73 | Tilskudd til sysselsetting av sjøfolk, overslagsbevilgning, nedsettes med | 416 000 000 | ||
fra kr 1 750 000 000 til kr 1 334 000 000 | ||||
1023 | Fiskeri-, havbruks- og transportrettet FoU | |||
21 | Spesielle driftsutgifter, forhøyes med | 10 000 000 | ||
fra kr 8 000 000 til kr 18 000 000 | ||||
1400 | Miljøverndepartementet | |||
1 | Driftsutgifter, nedsettes med | 5 000 000 | ||
fra kr 221 010 000 til kr 216 010 000 | ||||
1441 | Statens forurensningstilsyn | |||
1 | Driftsutgifter, nedsettes med | 5 000 000 | ||
fra kr 308 160 000 til kr 303 160 000 | ||||
1580 | Byggeprosjekter utenfor husleieordningen | |||
33 | Videreføring av byggeprosjekter, kan overføres, nedsettes med | 129 878 000 | ||
fra kr 773 000 000 til kr 643 122 000 | ||||
1590 | Kirkelig administrasjon | |||
71 | Tilskudd til kirkelige formål, forhøyes med | 3 500 000 | ||
fra kr 195 835 000 til kr 199 335 000 | ||||
Kirkelig administrasjon: | ||||
75 | Trosopplæring, kan overføres, kan nyttes under post 1, forhøyes med | 10 000 000 | ||
fra kr 170 000 000 til kr 180 000 000 | ||||
1591 | Presteskapet | |||
1 | Driftsutgifter, forhøyes med | 15 000 000 | ||
fra kr 822 246 000 til kr 837 246 000 | ||||
1610 | Toll- og avgiftsetaten | |||
1 | Driftsutgifter, forhøyes med | 5 430 000 | ||
fra kr 1 279 600 000 til kr 1 285 030 000 | ||||
1618 | Skatteetaten | |||
1 | Driftsutgifter, forhøyes med | 54 500 000 | ||
fra kr 4 260 300 000 til kr 4 314 800 000 | ||||
1825 | Omlegging av energibruk og energiproduksjon | |||
70 | Tilskudd til elektrisitetssparing i husholdninger, kan overføres, forhøyes med | 30 000 000 | ||
fra kr 40 000 000 til kr 70 000 000 | ||||
2309 | Tilfeldige utgifter | |||
1 | Driftsutgifter, nedsettes med | 725 000 000 | ||
fra kr 11 531 755 000 til kr 10 806 755 000 | ||||
2421 | Innovasjon Norge | |||
50 | Innovasjon – prosjekter, fond, forhøyes med | 87 000 000 | ||
fra kr 383 000 000 til kr 470 000 000 | ||||
2445 | Statsbygg | |||
33 | Videreføring av ordinære byggeprosjekter, kan overføres, nedsettes med | 144 100 000 | ||
fra kr 908 800 000 til kr 764 700 000 | ||||
2530 | Foreldrepenger | |||
71 | Engangsstønad ved fødsel og adopsjon, overslagsbevilgning, forhøyes med | 155 000 000 | ||
fra kr 409 500 000 til kr 564 500 000 | ||||
2650 | Sykepenger | |||
70 | Sykepenger for arbeidstakere mv., overslagsbevilgning, forhøyes med | 490 000 000 | ||
fra kr 32 840 000 000 til kr 33 330 000 000 | ||||
5501 | Skatter på formue og inntekt | |||
70 | Toppskatt mv, forhøyes med | 60 000 000 | ||
fra kr 29 300 000 000 til kr 29 360 000 000 | ||||
Skatter på formue og inntekt | ||||
72 | Fellesskatt, nedsettes med | 350 500 000 | ||
fra kr 142 900 000 000 til kr 142 550 000 000 | ||||
5506 | Avgift av arv og gaver | |||
70 | Avgift, nedsettes med | 3 000 000 | ||
fra kr 1 400 000 000 til kr 1 397 000 000 | ||||
5511 | Tollinntekter | |||
70 | Toll, nedsettes med | 16 500 000 | ||
fra kr 2 033 000 000 til kr 2 016 500 000 | ||||
5526 | Avgift på alkohol | |||
70 | Produktavgift på alkoholholdige drikkevarer, forhøyes med | 145 000 000 | ||
fra kr 11 927 000 000 til kr 12 072 000 000 | ||||
5536 | Avgift på motorvogner mv. | |||
71 | Engangsavgift på motorvogner mv., nedsettes med | 490 000 000 | ||
fra kr 16 000 000 000 til kr 15 510 000 000 | ||||
Avgift på motorvogner mv. | ||||
77 | Avgift på olje til framdrift av motorvogn (autodieselavgift), nedsettes med | 75 000 000 | ||
fra kr 8 541 000 000 til kr 8 466 000 000 | ||||
5541 | Avgift på elektrisk kraft | |||
70 | Forbruksavgift, forhøyes med | 135 000 000 | ||
fra kr 7 382 000 000 til kr 7 517 000 000 | ||||
5542 | Avgift på mineralolje mv. | |||
70 | Avgift på mineralolje, forhøyes med | 59 500 000 | ||
fra kr 1 311 000 000 til kr 1 370 500 000 | ||||
5543 | Miljøavgift på mineralske produkter mv. | |||
70 | CO2-avgift, forhøyes med | 29 700 000 | ||
fra kr 4 823 000 000 til kr 4 852 700 000 | ||||
5560 | Miljøavgift plastposer | |||
70 | (NY) Miljøavgift plastposer, bevilges med | 330 000 000 | ||
5656 | Aksjer i selskaper under NHDs forvaltning | |||
85 | Utbytte, forhøyes med | 4 978 900 000 | ||
fra kr 4 613 700 000 til kr 9 592 600 000 | ||||
5700 | Folketrygdens inntekter | |||
72 | Arbeidsgiveravgift, nedsettes med | 47 500 000 | ||
fra kr 131 400 000 000 til kr 131 352 500 000 |
Forslag 69
Fra 1. juli 2010 gjøres følgende endringer i Stortingets vedtak 26. november 2009 om avgift på alkoholholdig drikk for budsjetterminen 2010:
§ 1 nytt andre ledd skal lyde:
Fra 1. juli 2010 skal det betales avgift til statskassen ved innførsel og innenlandsk produksjon av følgende varer med følgende beløp:
Alkoholholdig drikk | Volumprosent alkohol | Kroner |
t.o.m. 0,7 | avgiftslegges etter reglene for alkoholfrie drikkevarer | |
Brennevinsbasert | over 0,7 | 6,49 pr. volumprosent og liter |
Annen | over 0,7 t.o.m. 2,7 | 2,90 pr. liter |
over 2,7 t.o.m. 3,7 | 10,93 pr. liter | |
over 3,7 t.o.m. 4,7 | 18,94 pr. liter | |
over 4,7 t.o.m. 22 | 4,23 pr. volumprosent og liter | |
Etanol til teknisk bruk | over 0,7 | sats som for alkoholholdig drikk |
Departementet kan videre gi forskrift at det skal betales avgift på alkohol som er i varer som ikke er avgiftspliktige etter første ledd, samt om forenklet avgiftsberegning for varer som reisende innfører til personlig bruk utover avgiftsfri kvote, jf. tolloven § 4-20.
Forslag 70
Fra 1. juli 2010 gjøres følgende endring i Stortingets vedtak av 26. november 2009 om avgift på motorvogner mv. for budsjetterminen 2010:
§ 2 avgiftsgruppe a bokstav A skal lyde:
A. Motorvogner som omfattes av plikten til å dokumentere drivstofforbruk og CO2-utslipp etter forskrift 4. oktober 1994 nr. 918 om tekniske krav og godkjenning av kjøretøy, deler og utstyr (kjøretøyforskriften) kapittel 49:
kr 35,67 pr. kg av de første 1 150 kg av egenvekten,
kr 77,74 pr. kg av de neste 250 kg av egenvekten,
kr 155,51 pr. kg av de neste 100 kg av egenvekten,
kr 180,85 pr. kg av resten (vektavgift),
dessuten:
kr 55,10 pr. kW av de første 65 kW av motoreffekten,
kr 481,00 pr. kW av de neste 25 kW av motoreffekten,
kr 1 297,33 pr. kW av de neste 40 kW av motoreffekten,
kr 2 702,77 pr. kW av resten (motoreffektavgift),
dessuten:
kr 0 pr. g/km av de første 120 g av CO2-utslippet,
kr 725,00 pr. g/km av de neste 20 g av CO2-utslippet,
kr 877,20 pr. g/km av de neste 40 g av CO2-utslippet,
kr 2 044,80 pr. g/km av de neste 70 g av CO2-utslippet,
kr 3 282,00 pr. g/km av resten (utslippsavgift).
Forslag 71
Fra 1. september 2010 gjøres følgende endring i Stortingets vedtak av 27. november 2009 om avgift på motorvogner mv. for budsjetterminen 2010:
I
§ 5 nytt tredje ledd skal lyde:
For motorvogner hvor det etter § 2 gis fradrag for CO2-utslipp under 120 g/km, utbetales kr 25 000 som tilskudd til første gangs registrert eier.
Nåværende § 5 tredje og fjerde ledd blir nye fjerde og femte ledd.
II
Endringen trer i kraft 1. september 2010.
Forslag 72
Fra 1. juli 2010 gjøres det følgende endring i Stortingets vedtak 26. november 2009 om avgift på motorvogner mv., VI. Avgift på olje til framdrift av motorvogn (autodieselavgift):
§ 1 første ledd skal lyde:
Fra 1. juli 2010 skal det i henhold til lov 19. mai 1933 nr. 11 om særavgifter betales avgift til statskassen ved innførsel og innenlandsk produksjon av olje til framdrift av motorvogn med følgende beløp pr. liter:
a) svovelfri mineralolje (under 10 ppm svovel): kr 1,12
b) lavsvovlet mineralolje (under 50 ppm svovel): kr 3,61
c) annen mineralolje: kr 3,61
d) biodiesel; kr 0,56.
Forslag 73
Fra 1. juli 2010 gjøres det følgende endringer i Stortingets vedtak 26. november 2009 om forbruksavgift på elektrisk kraft for budsjetterminen 2010:
§ 1 første ledd skal lyde:
Fra 1. juli 2010 skal det i henhold til lov 19. mai 1933 nr. 11 om særavgifter betales avgift til statskassen med 11,51 øre pr. kWh på elektrisk kraft som leveres her i landet.
Forslag 74
Fra 1. juli 2010 gjøres det følgende endringer i Stortingets vedtak 26. november 2009 om forbruksavgift på elektrisk kraft for budsjetterminen 2010:
§ 1 første ledd skal lyde:
Fra 1. juli 2010 skal det i henhold til lov 19. mai 1933 nr. 11 om særavgifter betales avgift til statskassen ved innførsel og innenlandsk produksjon av mineralolje med 0,986 pr. liter. For mineralolje til treforedlingsindustrien og produsenter av fargestoffer og pigmenter skal det betales avgift med kr 0,226 pr. liter.
Forslag 75
Fra 1. juli 2010 gjøres følgende endringer i Stortingets vedtak 26. november 2009 om miljøavgifter på mineralske produkter mv., CO2-avgift på mineralske produkter for budsjetterminen 2010:
§ 1 bokstav a skal lyde:
Mineralolje: kr 3,02 pr. liter. For innenriks luftfart er satsen kr 0,93 pr. liter. For treforedlingsindustrien, sildemel- og fiskemelindustrien er satsen kr 0,30 pr. liter.
Forslag 76
Fra 1. september 2010 gjøres følgende endringer i Stortingets vedtak 26. november 2009 om miljøavgifter på mineralske produkter mv., CO2-avgift på mineralske produkter for budsjetterminen 2010:
I
§ 1 skal lyde:
Fra 1. september 2010 skal det i henhold til lov 19. mai 1933 nr. 11 om særavgifter betales CO2-avgift til statskassen ved innførsel og innenlandsk produksjon av følgende mineralske produkter med følgende beløp:
a) Mineralolje: kr 3,02 pr. liter. For mineralolje til innenriks luftfart skal det betales avgift med kr 0,93 pr. liter. For mineralolje til treforedlingsindustrien, sildemel- og fiskemelindustrien skal det betales avgift med kr 0,30 pr. liter.
b) Bensin: kr 0,86 pr. liter.
c) Naturgass: kr 0,43 pr. Sm3.
d) LPG: kr 0,65 pr. kg.
Det skal betales avgift med kr 0,05 pr. Sm3 naturgass og kr 0 pr. kg LPG for naturgass og LPG som leveres til
1. industri og bergverk og som benyttes i forbindelse med selve produksjonsprosessen,
2. bruk som gir kvotepliktige utslipp etter klimakvoteloven.
Fritaket i § 2 første ledd bokstav g kommer ikke til anvendelse for naturgass og LPG.
Departementet kan gi forskrift om hva som omfattes av avgiftsplikten og om grunnlaget for avgiften.
§ 5 skal lyde:
Det gis fritak, refusjon eller ytes tilskudd for CO2-avgift på naturgass og LPG.
a) kjemisk reduksjon eller elektrolyse, metallurgiske og mineralogiske prosesser,
b) veksthusnæringen,
c) motorvogner tilhørende diplomater mv.,
d) skip i utenriks fart,
e) fly i utenriks fart,
f) fiske og fangst i fjerne farvann,
g) fiske og fangst i nære farvann.
Det gis fritak, refusjon eller ytes tilskudd for avgift for andel biogass i naturgass og LPG.
Gjeldande § 5 blir § 6. Andre ledd skal lyde:
Departementet kan ved overtredelse av §§ 2 – 5 nekte fritak, nedsettelse eller tilskudd for kortere eller lengre tid.
Gjeldande §§ 6 og 7 blir §§ 7 og 8.
II blir oppheva.
II
Frå den tid departementet fastset gjer ein følgjande endringar i Stortingets vedtak 26. november 2009 om CO2-avgift på mineralske produkt for budsjetterminen 2010:
§ 5 første ledd ny bokstav h skal lyde:
h) gods- og passasjertransport i innenriks sjøfart.
Forslag 77
Om avgift på plastposer (kap. 5560 post 70)
§ 1 Fra 1. juli 2010 skal det i henhold til lov 19. mai 1933 nr. 11 om særavgifter betales avgift til statskassen ved innførsel og innenlandsk produksjon av plastbæreposer med kr 1,00 pr. pose.
Med plastbæreposer menes alle poser som helt eller delvis er fremstilt av plastmateriale og utstyrt med bærehull, hank eller lignende, dersom posene er beregnet eller egner seg til å bli anvendt som bærepose.
Departementet kan i forskrifter fastsette nærmere bestemmelser om hva som omfattes av avgiftsplikten og om grunnlaget for avgiften.
§ 2 Det gis fritak, refusjon eller ytes tilskudd for avgift på varer som
a) fra registrert virksomhets eller importørs lager
1. utføres til utlandet,
2. leveres direkte eller via tollager til proviant etter tolloven § 4-23,
3. leveres til toll- og avgiftsfritt utsalg på lufthavn etter tolloven § 4-30,
b) innføres
1. som reisegods etter tolloven § 5-1,
2. til bruk i transportmidler i ervervsmessig virksomhet etter tolloven § 5-2,
3. etter tolloven § 5-9 og er av mindre verdi.
c) etter tolloven § 5-3 fra registrert virksomhets eller importørs lager leveres til eller innføres av
1. diplomater,
2. NATO og styrker fra land som deltar i Partnerskap for fred,
3. Den nordiske investeringsbank,
d) kommer i retur til produsents eller importørs lager,
e) benyttes til ervervsmessig framstilling av varer.
Departementet kan gi forskrift om avgrensing av og vilkår for fritak.
§ 3 Oppstår det tvil om avgiftsplikten avgjøres spørsmålet av departementet.
§ 4 Departementet kan frita for eller sette ned avgiften når det oppstår enkelttilfeller eller situasjoner som ikke var overveid da avgiftsvedtaket ble truffet og når avgiften i det spesielle enkelttilfellet får en utilsiktet virkning.
Forslag 78
Stortinget ber regjeringen endre forskrift i ligningsloven slik at lønnsoppgaveplikt for frivillige organisasjoner settes til 8 000 kroner.
Forslag 79
Stortinget ber regjeringen gjennomføre forskriftsendring slik at nullutslippsbiler benyttet som firmabil unntas helt for fordelsbeskatning.
Forslag 80
Stortinget ber regjeringen på egnet måte redegjøre for konsekvensene av å fjerne arveavgiften ved generasjonsskifte i familiebedrifter.
Forslag 81
Stortinget ber regjeringen innføre nulltoll for varer fra Vietnam, Pakistan og Nigeria fra 1. juli 2010.
Forslag 82
Stortinget ber regjeringen legge til rette for at de midler som i 2010 er tenkt benyttet til 6 flere uketimer og 8 timer gratis SFO, kan omprioriteres til økt lærertetthet og tiltak til frivillig leksehjelp i kommunal og frivillig regi.
Forslag 83
Stortinget ber regjeringen ikke åpne for økt produksjonskapasitet i oppdrettsnæringen i 2010.
Forslag 84
Stortinget ber regjeringen komme med en sak til Stortinget om å gjeninnføre beredskapslagring av korn.
Forslag fra Venstre:
Forslag 85
I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endring:
Kap. | Post | Formål | Kroner |
222 | Statlige grunn- og videregående skoler og grunnskoleinternat | ||
1 | Driftsutgifter, nedsettes med | 400 000 | |
fra kr 100 117 000 til kr 99 717 000 | |||
225 | Tiltak i grunnopplæringen | ||
51 | (NY) Tilskudd til samarbeidstiltak skole/barnevern, bevilges med | 25 000 000 | |
226 | Kvalitetsutvikling i grunnopplæringen | ||
21 | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med | 80 103 000 | |
fra kr 1 043 566 000 til kr 1 123 669 000 | |||
22 | (NY) Tilskudd til kompetanseøkning og rekruttering av lærere, bevilges med | 300 000 000 | |
Kvalitetsutvikling i grunnopplæringen | |||
23 | (NY) Tilskudd til leksehjelpordning, bevilges med | 50 000 000 | |
228 | Tilskudd til private skoler mv. | ||
70 | Private grunnskoler, overslagsbevilgning, nedsettes med | 4 700 000 | |
fra kr 1 110 758 000 til kr 1 106 058 000 | |||
71 | Private videregående skoler, overslagsbevilgning, nedsettes med | 21 100 000 | |
fra kr 1 169 222 000 til kr 1 148 122 000 | |||
Tilskudd til private skoler mv. | |||
74 | Private videregående skoler i utlandet, overslagsbevilgning, nedsettes med | 300 000 | |
fra kr 20 155 000 til kr 19 855 000 | |||
75 | Private skoler for funksjonshemmede elever, overslagsbevilgning, nedsettes med | 600 000 | |
fra kr 160 297 000 til kr 159 697 000 | |||
76 | Andre private skoler, overslagsbevilgning, nedsettes med | 3 800 000 | |
fra kr 35 684 000 til kr 39 484 000 | |||
231 | Barnehager | ||
51 | Forskning, kan nyttes under post 21, forhøyes med | 20 000 000 | |
fra kr 7 291 000 til kr 27 291 000 | |||
60 | Driftstilskudd til barnehager, overslagsbevilgning, nedsettes med | 207 500 000 | |
fra kr 19 677 908 000 til kr 19 470 408 000 | |||
Barnehager | |||
61 | Investeringstilskudd, overslagsbevilgning, nedsettes med | 21 500 000 | |
fra kr 189 600 000 til kr 168 100 000 | |||
64 | Tilskudd til midlertidige lokaler, overslagsbevilgning, nedsettes med | 6 500 000 | |
fra kr 42 000 000 til kr 35 500 000 | |||
65 | Skjønnsmidler til barnehager, nedsettes med | 29 000 000 | |
fra kr 5 805 706 000 til kr 5 776 706 000 | |||
260 | Universiteter og høyskoler | ||
50 | Statlige universiteter og høyskoler, forhøyes med | 320 734 000 | |
fra kr 22 554 756 000 til kr 22 875 490 000 | |||
70 | Private høyskoler, forhøyes med | 20 000 000 | |
fra kr 828 222 000 til kr 848 222 000 | |||
285 | Norges forskningsråd | ||
52 | Forskningsformål, forhøyes med | 110 300 000 | |
fra kr 1 210 985 000 til kr 1 321 285 000 | |||
286 | Forskningsfond | ||
95 | Fondskapital – Fondet for forskning og nyskaping, forhøyes med | 23 000 000 000 | |
fra kr 5 000 000 000 til kr 28 000 000 000 | |||
320 | Allmenne kulturformål | ||
79 | Til disposisjon, kan nyttes under post 1, nedsettes med | 11 000 000 | |
fra kr 15 000 000 til kr 4 000 000 | |||
430 | Kriminalomsorgens sentrale forvaltning | ||
1 | Driftsutgifter, nedsettes med | 43 400 000 | |
fra kr 3 230 179 000 til kr 3 186 779 000 | |||
440 | Politidirektoratet - politi- og lensmannsetaten | ||
1 | Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 441 post 1, forhøyes med | 27 658 000 | |
fra kr 8 924 155 000 til kr 8 951 813 000 | |||
490 | Utlendingsdirektoratet | ||
1 | Driftsutgifter, forhøyes med | 2 200 000 | |
fra kr 725 815 000 til kr 728 015 000 | |||
73 | Gjenbosetting av flyktninger, støttetiltak, kan nyttes under kap. 821 post 60, forhøyes med | 3 750 000 | |
fra kr 6 140 000 til kr 9 890 000 | |||
75 | Reiseutgifter for flyktninger til og fra utlandet, kan overføres, forhøyes med | 4 903 000 | |
fra kr 12 800 000 til kr 17 703 000 | |||
551 | Regional utvikling og nyskaping | ||
60 | Tilskudd til fylkeskommuner for regional utvikling, nedsettes med | 52 000 000 | |
fra kr 1 488 800 000 til kr 1 436 800 000 | |||
552 | Nasjonalt samarbeid for regional utvikling | ||
72 | Nasjonale tiltak for regional utvikling, kan overføres, nedsettes med | 25 000 000 | |
fra kr 428 500 000 til kr 403 500 000 | |||
571 | Rammetilskudd til kommuner | ||
60 | Innbyggertilskudd, forhøyes med | 98 500 000 | |
fra kr 50 600 896 000 til kr 50 699 396 000 | |||
572 | Rammetilskudd til fylkeskommuner | ||
60 | Innbyggertilskudd, nedsettes med | 389 000 000 | |
fra kr 24 652 511 000 til kr 24 263 511 000 | |||
605 | Arbeids- og velferdsetaten | ||
1 | Driftsutgifter, nedsettes med | 25 500 000 | |
fra kr 9 265 901 000 til kr 9 240 401 000 | |||
634 | Arbeidsmarkedstiltak | ||
76 | Tiltak for arbeidssøkere, kan overføres, forhøyes med | 89 000 000 | |
fra kr 7 207 820 000 til kr 7 296 820 000 | |||
718 | Rusmiddelforebygging | ||
63 | Tilskudd, kan overføres, forhøyes med | 42 000 000 | |
fra kr 27 299 000 til kr 69 299 000 | |||
732 | Regionale helseforetak | ||
70 | Særskilte tilskudd, kan overføres, kan nyttes under postene 72, 73, 74 og 75, forhøyes med | 125 000 000 | |
fra kr 341 691 000 til kr 466 691 000 | |||
782 | Helseregistre | ||
70 | Tilskudd, nedsettes med | 10 000 000 | |
fra kr 32 000 000 til kr 22 000 000 | |||
820 | Integrerings- og mangfoldsdirektoratet | ||
1 | Driftsutgifter, forhøyes med | 3 200 000 | |
fra kr 170 649 000 til kr 173 849 000 | |||
821 | Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere | ||
60 | Integreringstilskudd, kan overføres, nedsettes med | 209 295 000 | |
fra kr 4 226 450 000 til kr 4 017 155 000 | |||
822 | Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere | ||
60 | Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere, nedsettes med | 64 323 000 | |
fra kr 1 679 686 000 til kr 1 615 363 000 | |||
844 | Kontantstøtte | ||
70 | Tilskudd, overslagsbevilgning, forhøyes med | 29 000 000 | |
fra kr 1 418 000 000 til kr 1 447 000 000 | |||
852 | Adopsjonsstøtte | ||
70 | Tilskudd til foreldre som adopterer barn fra utlandet, overslagsbevilgning, forhøyes med | 6 400 000 | |
fra kr 16 677 000 til kr 23 077 000 | |||
909 | Tiltak for sysselsetting av sjøfolk | ||
73 | Tilskudd til sysselsetting av sjøfolk, overslagsbevilgning, nedsettes med | 610 000 000 | |
fra kr 1 750 000 000 til kr 1 140 000 000 | |||
920 | Norges forskningsråd | ||
50 | Tilskudd, forhøyes med | 95 000 000 | |
fra kr 1 307 000 000 til kr 1 402 000 000 | |||
950 | Forvaltning av statlig eierskap | ||
96 | Aksjer, nedsettes med | 580 000 000 | |
fra kr 580 000 000 til kr 0 | |||
1150 | Til gjennomføring av jordbruksavtalen m.m. | ||
50 | Fondsavsetninger, nedsettes med | 35 000 000 | |
fra kr 1 012 753 000 til kr 977 753 000 | |||
70 | Markedsregulering, kan overføres, nedsettes med | 25 000 000 | |
fra kr 269 600 000 til kr 244 600 000 | |||
1301 | Forskning og utvikling mv. | ||
50 | Samferdselsforskning, kan overføres, forhøyes med | 20 000 000 | |
fra kr 192 600 000 til kr 212 600 000 | |||
1320 | Statens vegvesen | ||
31 | Rassikring, kan overføres, kan nyttes under post 30, forhøyes med | 40 000 000 | |
fra kr 850 000 000 til kr 890 000 000 | |||
36 | E16 over Filefjell, kan overføres, nedsettes med | 76 000 000 | |
fra kr 132 000 000 til kr 56 000 000 | |||
1330 | Særskilte transporttiltak | ||
60 | Særskilt tilskudd til kollektivtransport, kan overføres, forhøyes med | 100 000 000 | |
fra kr 429 100 000 til kr 529 100 000 | |||
61 | (NY) Særskilt tilskudd til sykkel- og gangveier (belønningsordning for sykkel), bevilges med | 50 000 000 | |
75 | Kompensasjon til distriktene for forskjeller i drivstoffpriser, nedsettes med | 20 000 000 | |
fra kr 20 000 000 til kr 0 | |||
1350 | Jernbaneverket | ||
23 | Drift og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 30, forhøyes med | 360 000 000 | |
fra kr 4 387 000 000 til kr 4 747 000 000 | |||
30 | Investeringer i linjen, kan overføres, kan nyttes under post 23, forhøyes med | 300 000 000 | |
fra kr 3 763 600 000 til kr 4 063 600 000 | |||
31 | Nytt dobbeltspor Oslo - Ski, kan overføres, forhøyes med | 89 000 000 | |
fra kr 130 000 000 til kr 219 000 000 | |||
1370 | Posttjenester | ||
70 | Kjøp av post- og banktjenester, nedsettes med | 100 000 000 | |
fra kr 497 000 000 til kr 397 000 000 | |||
1427 | Direktoratet for naturforvaltning | ||
21 | Spesielle driftsutgifter, forhøyes med | 10 000 000 | |
fra kr 254 485 000 til kr 264 485 000 | |||
31 | Tiltak i friluftsområder, kan overføres, forhøyes med | 20 000 000 | |
fra kr 24 500 000 til kr 44 500 000 | |||
1432 | Norsk kulturminnefond | ||
90 | (NY) Fondskapital, bevilges med | 200 000 000 | |
1441 | Statens forurensningstilsyn | ||
39 | Oppryddingstiltak, kan overføres, forhøyes med | 20 000 000 | |
fra kr 157 000 000 til kr 177 000 000 | |||
1510 | Fylkesmannsembetene | ||
1 | Driftsutgifter, nedsettes med | 24 700 000 | |
fra kr 1 208 018 000 til kr 1 183 318 000 | |||
21 | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, nedsettes med | 3 400 000 | |
fra kr 154 800 000 til kr 151 400 000 | |||
1618 | Skatteetaten | ||
1 | Driftsutgifter, nedsettes med | 500 000 | |
fra kr 4 260 300 000 til kr 4 259 800 000 | |||
1825 | Omlegging av energibruk og energiproduksjon | ||
95 | Kapitalinnskudd, forhøyes med | 2 000 000 000 | |
fra kr 5 000 000 000 til kr 7 000 000 000 | |||
2309 | Tilfeldige utgifter | ||
1 | Driftsutgifter, nedsettes med | 1 094 000 000 | |
fra kr 11 531 755 000 til kr 10 437 755 000 | |||
2410 | Statens lånekasse for utdanning | ||
70 | Utdanningsstipend, overslagsbevilgning, nedsettes med | 2 280 000 | |
fra kr 2 733 815 000 til kr 2 731 535 000 | |||
2421 | Innovasjon Norge | ||
71 | Nettverk, profilering og reiseliv - programmer, kan overføres, forhøyes med | 58 000 000 | |
fra kr 405 000 000 til kr 463 000 000 | |||
72 | Forsknings- og utviklingskontrakter, kan overføres, forhøyes med | 70 000 000 | |
fra kr 265 000 000 til kr 335 000 000 | |||
2425 | (NY) Klimatek | ||
1 | (NY) Driftsutgifter, bevilges med | 20 000 000 | |
51 | (NY) Tapsfond, bevilges med | 125 000 000 | |
91 | (NY) Investeringskapital, bevilges med | 500 000 000 | |
2445 | Statsbygg | ||
33 | Videreføring av ordinære byggeprosjekter, kan overføres, nedsettes med | 114 100 000 | |
fra kr 908 800 000 til kr 794 700 000 | |||
2460 | Garanti-instituttet for eksportkreditt | ||
72 | Tilskudd til administrasjon av garantiordning for langsiktige kraftavtaler, nedsettes med | 10 000 000 | |
fra kr 10 000 000 til kr 0 | |||
2530 | Foreldrepenger | ||
70 | Foreldrepenger ved fødsel, overslagsbevilgning, forhøyes med | 373 500 000 | |
fra kr 13 351 500 000 til kr 13 725 000 000 | |||
2541 | Dagpenger | ||
70 | Dagpenger, overslagsbevilgning, nedsettes med | 895 000 000 | |
fra kr 13 140 000 000 til kr 12 245 000 000 | |||
2650 | Sykepenger | ||
71 | Sykepenger for selvstendige, overslagsbevilgning, forhøyes med | 75 500 000 | |
fra kr 1 970 000 000 til kr 2 045 500 000 | |||
72 | Omsorgs- og pleiepenger ved barns sykdom m.m., overslagsbevilgning, forhøyes med | 54 500 000 | |
fra kr 570 000 000 til kr 624 500 000 | |||
2751 | Legemidler mv. | ||
70 | Legemidler, nedsettes med | 223 000 000 | |
fra kr 7 913 500 000 til kr 7 690 500 000 | |||
3490 | Utlendingsdirektoratet | ||
3 | Reiseutgifter for flyktninger til og fra utlandet, ODA-godkjente utgifter, forhøyes med | 5 056 000 | |
fra kr 12 500 000 til kr 17 556 000 | |||
6 | Gjenbosetting av flyktninger - støttetiltak, ODA-godkjente utgifter, forhøyes med | 3 750 000 | |
fra kr 6 140 000 til kr 9 890 000 | |||
3821 | Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere | ||
1 | Integreringstilskudd for overføringsflyktninger, ODA-godkjente utgifter, forhøyes med | 38 820 000 | |
fra kr 74 000 000 til kr 112 820 000 | |||
3904 | Brønnøysundregistrene | ||
1 | Gebyrinntekter, nedsettes med | 38 600 000 | |
fra kr 385 800 000 til kr 347 200 000 | |||
5309 | Tilfeldige inntekter | ||
29 | Ymse, forhøyes med | 75 000 000 | |
fra kr 50 000 000 til kr 125 000 000 | |||
5501 | Skatter på formue og inntekt | ||
72 | Fellesskatt, nedsettes med | 787 000 000 | |
fra kr 142 900 000 000 til kr 142 115 000 000 | |||
5521 | Merverdiavgift | ||
70 | Avgift, nedsettes med | 114 500 000 | |
fra kr 189 600 000 000 til kr 189 483 400 000 | |||
5536 | Avgift på motorvogner mv. | ||
71 | Engangsavgift på motorvogner mv., nedsettes med | 10 000 000 | |
fra kr 16 000 000 000 til kr 15 990 000 000 | |||
76 | Avgift på bensin, forhøyes med | 250 000 000 | |
fra kr 7 464 000 000 til kr 7 714 000 000 | |||
77 | Avgift på olje til framdrift av motorvogn (autodieselavgift), forhøyes med | 230 000 000 | |
fra kr 8 541 000 000 til kr 8 771 000 000 | |||
5541 | Avgift på elektrisk kraft | ||
70 | Forbruksavgift, forhøyes med | 270 000 000 | |
fra kr 7 382 000 000 til kr 7 652 000 000 | |||
5542 | Avgift på mineralolje mv. | ||
70 | Avgift på mineralolje, forhøyes med | 49 500 000 | |
fra kr 1 311 000 000 til kr 1 360 500 000 | |||
72 | Avgift på gass, forhøyes med | 137 000 000 | |
fra kr 13 000 000 til kr 150 000 000 | |||
5543 | Miljøavgift på mineralske produkter mv. | ||
70 | CO2-avgift, forhøyes med | 178 000 000 | |
fra kr 4 823 000 000 til kr 5 001 000 000 | |||
71 | Svovelavgift, forhøyes med | 5 000 000 | |
fra kr 93 000 000 til kr 98 000 000 | |||
5548 | Miljøavgift på klimagasser | ||
70 | Hydrofluorkarbon (HFK) og Perfluorkarbon (PFK), forhøyes med | 10 000 000 | |
fra kr 240 000 000 til kr 250 000 000 | |||
5549 | Avgift på utslipp av NOx | ||
70 | Avgift på utslipp av NOx, forhøyes med | 4 000 000 | |
fra kr 72 000 000 til kr 76 000 000 | |||
5656 | Aksjer i selskaper under NHDs forvaltning | ||
85 | Utbytte, forhøyes med | 4 777 300 000 | |
fra kr 4 613 700 000 til kr 9 391 000 000 | |||
5700 | Folketrygdens inntekter | ||
71 | Trygdeavgift, nedsettes med | 73 000 000 | |
fra kr 89 900 000 000 til kr 89 827 000 000 | |||
72 | Arbeidsgiveravgift, nedsettes med | 105 000 000 | |
fra kr 131 400 000 000 til kr 131 295 000 000 |
Forslag 86
Fra 1. juli 2010 gjøres det følgende endring i Stortingets vedtak 26. november 2009 om merverdiavgift:
§ 3 Redusert sats med 15 pst.
Merverdiavgift svares med 15 pst. av omsetning, uttak og innførsel av næringsmidler som nevnt i merverdiavgiftsloven § 5-2.
Forslag 87
Fra 1. juli 2010 gjøres det følgende endring i Stortingets vedtak 26. november 2009 om avgift på motorvogn mv., I. Engangsavgift på motorvogner mv.:
§ 5 første ledd ny bokstav p skal lyde:
p) utrykningskjøretøy til politiet.
Forslag 88
Fra 1. juli 2010 gjøres følgende endringer i Stortingets vedtak 26. november 2009 om avgift på bensin:
§ 1 første ledd skal lyde:
Fra 1. juli 2010 skal det i henhold til lov 19. mai 1933 nr. 11 om særavgifter betales avgift til statskassen ved innførsel og innenlandsk produksjon av bensin med følgende beløp pr. liter:
a) svovelfri bensin (under 10 ppm svovel) kr 5,03
b) lavsvovlet bensin (under 50 ppm svovel): kr 5,07
c) annen bensin: kr 5,07.
Forslag 89
Fra 1. juli 2010 gjøres det følgende endring i Stortingets vedtak 26. november 2009 om avgift på motorvogner mv., VI. Avgift på olje til framdrift av motorvogn (autodieselavgift):
§ 1 første ledd skal lyde:
Fra 1. juli 2010 skal det i henhold til lov 19. mai 1933 nr. 11 om særavgifter betales avgift til statskassen ved innførsel og innenlandsk produksjon av olje til framdrift av motorvogn med følgende beløp pr. liter:
a) svovelfri mineralolje (under 10 ppm svovel): kr 3,96
b) lavsvovlet mineralolje (under 50 ppm svovel): kr 4,01
c) annen mineralolje: kr 4,01
d) biodiesel; kr 0.
Forslag 90
Fra 1. juli 2010 gjøres det følgende endring i Stortingets vedtak 26. november 2009 om forbruksavgift på elektrisk kraft :
§ 1 første ledd skal lyde:
Fra 1. juli 2010 skal det i henhold til lov 19. mai 1933 nr. 11 om særavgifter betales avgift til statskassen med 12,01 øre pr. kWh på elektrisk kraft som leveres her i landet.
Forslag 91
Fra 1. juli 2010 gjøres det følgende endring i Stortingets vedtak 26. november 2009 om grunnavgift på fyringsolje mv.:
§ 1 første ledd skal lyde:
Fra 1. juli 2010 skal det i henhold til lov 19. mai 1933 nr. 11 om særavgifter betales avgift til statskassen ved innførsel og innenlandsk produksjon av mineralolje med kr 1,00 pr. liter. For mineralolje til treforedlingsindustrien og produsenter av fargestoffer og pigmenter skal det betales avgift med kr 0,139 pr. liter.
Forslag 92
Fra 1. juli 2010 gjøres det følgende endring i Stortingets vedtak 26. november 2009 om miljøavgifter på mineralske produkter mv., CO2-avgift på mineralske produkter:
§ 1 første ledd skal lyde:
Fra 1. juli 2010 skal det i henhold til lov 19. mai 1933 nr. 11 om særavgifter betales CO2-avgift til statskassen ved innførsel og innenlandsk produksjon av følgende mineralske produkter med følgende beløp:
a) Mineralolje: kr 0,68 pr. liter. For mineralolje til innenriks luftfart skal det betales avgift med kr 0,78 pr. liter. For mineralolje til treforedlingsindustrien, sildemel- og fiskemelindustrien skal det betales avgift med kr 0,40 pr. liter.
b) Bensin: kr 0,96 pr. liter.
Fra 1. juli 2010 gjøres videre følgende endringer i Stortingets vedtak 26. november 2009 om CO2-avgift på mineralske produkter:
§ 1 første ledd nye bokstaver c og d skal lyde:
a) Naturgass: kr 0,58 pr. standardkubikkmeter.
b) LPG: kr 0,75 pr. kg.
§ 5 skal lyde:
Det gis fritak, refusjon eller ytes tilskudd for CO2-avgift på gass til
a) annen bruk enn oppvarming av bygg mv.,
b) veksthusnæringen.
Gjeldende §§ 5, 6 og 7 blir ny §§ 6, 7 og 8.
Forslag 93
Fra 1. juli 2010 gjøres det følgende endring i Stortingets vedtak 26. november 2009 om miljøavgifter på mineralske produkter mv., Svovelavgift:
§ 1 første ledd skal lyde:
Fra 1. juli 2010 skal det i henhold til lov 19. mai 1933 nr. 11 om særavgifter betales svovelavgift til statskassen ved innførsel og innenlandsk produksjon av mineralolje som inneholder over 0,05 pst. vektandel svovel med 8,3 øre pr. liter for hver påbegynt 0,25 pst. vektandel svovel.
Forslag 94
Fra 1. juli 2010 gjøres følgende endringer i Stortingets vedtak 26. november 2009 om avgift på hydrofluorkarboner (HFK) og perfluorkarboner (PFK):
§ 2 første ledd skal lyde:
Avgift skal betales med følgende beløp:
Produkttyper | Kjemisk formel | Avgiftssats (kr/kg) |
HFK | ||
HFK-23 | CHF3 | 2 686 |
HFK-32 | CH2F2 | 149 |
HFK-41 | CH3F | 34 |
HFK-43-10mee | C5H2F10 | 298 |
HFK-125 | C2HF5 | 643 |
HFK-134 | C2H2F4 | 230 |
HFK-134a | CH2FCF3 | 298 |
HFK-152a | C2H4F2 | 32 |
HFK-143 | C2H3 F3 | 69 |
HFK-143a | C2H3F3 | 872 |
HFK-227ea | C3HF7 | 666 |
HFK-236fa | C3H2F6 | 1 446 |
HFK-245ca | C3H3F5 | 129 |
PFK | ||
Perfluormetan | CF4 | 1 492 |
Perfluoretan | C2F6 | 2 112 |
Perfluorpropan | C3F8 | 1 607 |
Perfluorbutan | C4F10 | 1 607 |
Perfluorcyklobutan | c-C4F8 | 1 997 |
Perfluorpentan | C5F12 | 1 722 |
Perfluorheksan | C6F14 | 1 699 |
Forslag 95
Fra 1. juli 2010 gjøres følgende endringer i Stortingets vedtak 26. november 2009 om avgift på utslipp av NOx:
§ 1 første ledd skal lyde:
Fra 1. juli 2010 skal det i henhold til lov 19. mai 1933 nr. 11 om særavgifter betales avgift til statskassen med kr 17,75 pr. kg utslipp av nitrogenoksider (NOx) ved energiproduksjon fra følgende kilder:
a) framdriftsmaskineri med samlet installert motoreffekt på mer enn 750 kW.
b) motorer, kjeler og turbiner med samlet installert innfyrt effekt på mer enn 10 MW
c) fakler på offshoreinstallasjoner og anlegg på land.
Forslag 96
Fra 1. juli 2010 gjøres det følgende endring i Stortingets vedtak 26. november 2009 om trygdeavgift:
§ 8 første ledd skal lyde:
Av næringsinntekt og annen personinntekt som nevnt i folketrygdloven § 23-3 annet ledd nr. 3, beregnes trygdeavgift med 10,7 pst.
Forslag 97
Fra 1. juli 2010 gjøres følgende endringer i Stortingets vedtak 26. november 2009 om arbeidsgiveravgift:
Ny § 4 skal lyde:
§ 4 Særregler om lærlinger
For lønn og annen godtgjørelse for arbeid og oppdrag i og utenfor tjenesteforhold som arbeidsgiver plikter å innberette for arbeidstakere som er lærlinger og ansatt etter 1. juli 2010 skal det ikke beregnes arbeidsgiveravgift i noen soner.
Opprinnelig § 4 blir § 5 etc.
Forslag 98
Stortinget samtykker i at det spares inn 150 mill. kroner på departementenes og underliggende etaters driftsutgifter (postene 1–29, unntatt post 24). Regjeringen gis fullmakt til å foreta den endelige fordelingen av beløpet. Innsparingen spesifiseres på kapitler og poster, og Stortinget orienteres om fordelingen i forbindelse med saldering av statsbudsjettet for 2010. Innsparingen tas foreløpig ved å redusere kap. 2309 Tilfeldige utgifter med 150 mill. kroner. Når beløpet er fordelt på kapitler og poster, tilbakeføres 150 mill. kroner til kapittel 2309.
Forslag 99
Stortinget ber regjeringen endre forskrift i ligningsloven slik at lønnsoppgaveplikt generelt settes til 3 000 kroner og til 10 000 kroner for frivillige organisasjoner.
Forslag 100
Stortinget ber regjeringen i forbindelse med statsbudsjettet for 2011 utrede og fremme lovforslag om 20 pst. fradrag i skatt for personlige, varige investeringer i selskap inntil 500 000 kroner.
Forslag 101
Stortinget ber regjeringen, senest i forbindelse med statsbudsjettet for 2011, komme tilbake til Stortinget med forslag til en lovendring slik at selvstendig næringsdrivende kan benytte minstefradrag på samme måte som privatpersoner.
Forslag 102
Stortinget ber regjeringen endre minstekrav til arbeidstidsreduksjon i dagpengeforskriftens § 6-6 for å beholde dagpengerettighetene fra 40 pst. til 20 pst.
Forslag 103
Stortinget ber regjeringen tilpasse regelverket for rullerende permittering slik at bedriften der det er enighet mellom ansatte og arbeidsgiver, kun betaler arbeidsgiverperiode for det antall stillinger som faktisk er permittert.
Forslag 104
Stortinget ber regjeringen komme tilbake i nasjonalbudsjettet for 2011 med en sak som sikrer at Norge tar et større ansvar i det internasjonale flyktningarbeidet ved at kvoten overføringsflyktninger økes med 500.
Komiteen har ellers ingen merknader, viser til meldingen og proposisjonene og rår Stortinget til å gjøre følgende
vedtak:
I
I statsbudsjettet for 2010 gjøres følgende endringer:
Kap. | Post | Formål | Kroner | ||
Utgifter | |||||
1 | H.M. Kongen og H.M. Dronningen | ||||
(NY) | 51 | Særskilte prosjekter ved Det kongelige hoff, bevilges med | 1 500 000 | ||
20 | Statsministerens kontor | ||||
1 | Driftsutgifter, forhøyes med | 1 000 000 | |||
fra kr 85 300 000 til kr 86 300 000 | |||||
21 | Statsrådet | ||||
1 | Driftsutgifter, nedsettes med | 7 625 000 | |||
fra kr 154 700 000 til kr 147 075 000 | |||||
61 | Høyesterett | ||||
1 | Driftsutgifter, forhøyes med | 965 000 | |||
fra kr 72 983 000 til kr 73 948 000 | |||||
100 | Utenriksdepartementet | ||||
1 | Driftsutgifter, nedsettes med | 1 910 000 | |||
fra kr 1 699 612 000 til kr 1 697 702 000 | |||||
103 | Regjeringens fellesbevilgning for representasjon | ||||
1 | Driftsutgifter, forhøyes med | 7 625 000 | |||
fra kr 25 534 000 til kr 33 159 000 | |||||
116 | Deltaking i internasjonale organisasjoner | ||||
72 | EØS-finansieringsordningen, kan overføres,nedsettes med | 277 000 000 | |||
fra kr 1 615 000 000 til kr 1 338 000 000 | |||||
73 | Den norske finansieringsordningen, kan overføres,nedsettes med | 198 000 000 | |||
fra kr 1 460 000 000 til kr 1 262 000 000 | |||||
(NY) | 75 | EØS-finansieringsordningen 2009–2014, kan overføres,bevilges med | 14 900 000 | ||
(NY) | 76 | Den norske finansieringsordningen 2009–2014, kan overføres,bevilges med | 13 000 000 | ||
141 | Direktoratet for utviklingssamarbeid (Norad) | ||||
1 | Driftsutgifter, forhøyes med | 1 000 000 | |||
fra kr 199 936 000 til kr 200 936 000 | |||||
160 | Sivilt samfunn og demokratiutvikling | ||||
72 | Demokratistøtte/partier, kan overføres,nedsettes med | 1 000 000 | |||
fra kr 8 000 000 til kr 7 000 000 | |||||
161 | Næringsutvikling | ||||
70 | Næringsutvikling, kan overføres,forhøyes med | 44 000 000 | |||
fra kr 309 000 000 til kr 353 000 000 | |||||
75 | NORFUND – tapsavsetting, forhøyes med | 11 000 000 | |||
fra kr 143 750 000 til kr 154 750 000 | |||||
95 | NORFUND – grunnfondskapital ved investeringer i utviklingsland, forhøyes med | 33 000 000 | |||
fra kr 441 250 000 til kr 474 250 000 | |||||
162 | Overgangsbistand (gap) | ||||
70 | Overgangsbistand (gap), kan overføres,forhøyes med | 50 000 000 | |||
fra kr 499 000 000 til kr 549 000 000 | |||||
163 | Nødhjelp, humanitær bistand og menneskerettigheter | ||||
70 | Naturkatastrofer, kan overføres,forhøyes med | 40 000 000 | |||
fra kr 335 000 000 til kr 375 000 000 | |||||
71 | Humanitær bistand, kan overføres,forhøyes med | 102 000 000 | |||
fra kr 2 020 600 000 til kr 2 122 600 000 | |||||
72 | Menneskerettigheter, kan overføres,forhøyes med | 20 000 000 | |||
fra kr 187 000 000 til kr 207 000 000 | |||||
165 | Forskning, kompetanseheving og evaluering | ||||
71 | Faglig samarbeid, kan overføres,forhøyes med | 5 000 000 | |||
fra kr 270 000 000 til kr 275 000 000 | |||||
166 | Miljø og bærekraftig utvikling mv. | ||||
1 | Driftsutgifter, forhøyes med | 10 000 000 | |||
fra kr 39 867 000 til kr 49 867 000 | |||||
73 | Klima- og skogsatsingen, kan overføres, nedsettes med | 10 000 000 | |||
fra kr 2 107 700 000 til kr 2 097 700 000 | |||||
167 | Flyktningtiltak i Norge, godkjent som utviklingshjelp (ODA) | ||||
21 | Spesielle driftsutgifter, nedsettes med | 655 431 000 | |||
fra kr 2 879 969 000 til kr 2 224 538 000 | |||||
171 | Multilaterale finansinstitusjoner | ||||
72 | Samfinansiering via finansinstitusjoner, kan overføres,forhøyes med | 100 431 000 | |||
fra kr 394 500 000 til kr 494 931 000 | |||||
200 | Kunnskapsdepartementet | ||||
21 | Spesielle driftsutgifter, forhøyes med | 571 000 | |||
fra kr 17 311 000 til kr 17 882 000 | |||||
224 | Senter for IKT i utdanningen | ||||
1 | Driftsutgifter, forhøyes med | 8 585 000 | |||
fra kr 51 034 000 til kr 59 619 000 | |||||
225 | Tiltak i grunnopplæringen | ||||
1 | Driftsutgifter, forhøyes med | 7 397 000 | |||
fra kr 131 110 000 til kr 138 507 000 | |||||
64 | Tilskudd til opplæring av barn og unge asylsøkere, nedsettes med | 102 259 000 | |||
fra kr 261 618 000 til kr 159 359 000 | |||||
72 | Tilskudd til internasjonale utdanningsprogram, forhøyes med | 720 000 | |||
fra kr 3 310 000 til kr 4 030 000 | |||||
226 | Kvalitetsutvikling i grunnopplæringen | ||||
21 | Spesielle driftsutgifter, kan overføres,nedsettes med | 7 397 000 | |||
fra kr 1 043 566 000 til kr 1 036 169 000 | |||||
228 | Tilskudd til private skoler mv. | ||||
72 | Private skoler godkjent etter kap. 4 i voksenopplæringsloven, | ||||
overslagsbevilgning,nedsettes med | 3 991 000 | ||||
fra kr 201 822 000 til kr 197 831 000 | |||||
231 | Barnehager | ||||
60 | Driftstilskudd til barnehager, overslagsbevilgning,nedsettes med | 59 500 000 | |||
fra kr 19 677 908 000 til kr 19 618 408 000 | |||||
61 | Investeringstilskudd, overslagsbevilgning,nedsettes med | 13 500 000 | |||
fra kr 189 600 000 til kr 176 100 000 | |||||
62 | Tilskudd til tiltak for barn med nedsatt funksjonsevne i barnehage, forhøyes med | 6 180 000 | |||
fra kr 855 724 000 til kr 861 904 000 | |||||
64 | Tilskudd til midlertidige lokaler, overslagsbevilgning,nedsettes med | 3 500 000 | |||
fra kr 42 000 000 til kr 38 500 000 | |||||
65 | Skjønnsmidler til barnehager, nedsettes med | 46 000 000 | |||
fra kr 5 805 706 000 til kr 5 759 706 000 | |||||
255 | Tilskudd til freds- og menneskerettssentre mv. | ||||
70 | Holocaustsenteret, forhøyes med | 2 000 000 | |||
fra kr 23 200 000 til kr 25 200 000 | |||||
257 | Program for basiskompetanse i arbeidslivet | ||||
21 | Spesielle driftsutgifter, kan overføres,forhøyes med | 10 000 000 | |||
fra kr 79 804 000 til kr 89 804 000 | |||||
260 | Universiteter og høyskoler | ||||
50 | Statlige universiteter og høyskoler, nedsettes med | 3 666 000 | |||
fra kr 22 554 756 000 til kr 22 551 090 000 | |||||
280 | Felles administrative enheter | ||||
1 | Driftsutgifter, forhøyes med | 2 000 000 | |||
fra kr 49 100 000 til kr 51 100 000 | |||||
281 | Felles tiltak for universiteter og høyskoler | ||||
75 | UNINETT, forhøyes med | 60 000 000 | |||
fra kr 22 548 000 til kr 82 548 000 | |||||
288 | Internasjonale samarbeidstiltak | ||||
72 | Internasjonale grunnforskningsorganisasjoner, forhøyes med | 4 865 000 | |||
fra kr 196 887 000 til kr 201 752 000 | |||||
73 | EUs rammeprogram for forskning, kan overføres,nedsettes med | 125 629 000 | |||
fra kr 1 235 864 000 til kr 1 110 235 000 | |||||
74 | Det europeiske instituttet for innovasjon og teknologi, kan overføres,nedsettes med | 461 000 | |||
fra kr 4 977 000 til kr 4 516 000 | |||||
310 | Tilskudd til trossamfunn m.m. | ||||
70 | Tilskudd til tros- og livssynssamfunn, overslagsbevilgning,forhøyes med | 699 000 | |||
fra kr 157 698 000 til kr 158 397 000 | |||||
315 | Frivillighetsformål | ||||
(NY) | 82 | Merverdiavgiftskompensasjon ved bygging av idrettsanlegg, kan overføres,bevilges med | 50 000 000 | ||
334 | Film- og medieformål | ||||
50 | Filmfondet, kan nyttes under post 71,nedsettes med | 1 350 000 | |||
fra kr 367 857 000 til kr 366 507 000 | |||||
71 | Filmtiltak m.m., kan overføres, kan nyttes under post 50,forhøyes med | 1 350 000 | |||
fra kr 24 101 000 til kr 25 451 000 | |||||
400 | Justisdepartementet | ||||
1 | Driftsutgifter, forhøyes med | 3 473 000 | |||
fra kr 311 941 000 til kr 315 414 000 | |||||
71 | Tilskudd til internasjonale organisasjoner, forhøyes med | 60 000 | |||
fra kr 7 585 000 til kr 7 645 000 | |||||
410 | Tingrettene og lagmannsrettene | ||||
1 | Driftsutgifter, forhøyes med | 54 420 000 | |||
fra kr 1 448 866 000 til kr 1 503 286 000 | |||||
21 | Spesielle driftsutgifter, forhøyes med | 9 000 000 | |||
fra kr 59 589 000 til kr 68 589 000 | |||||
414 | Forliksråd og andre domsutgifter | ||||
1 | Driftsutgifter, nedsettes med | 10 000 000 | |||
fra kr 122 259 000 til kr 112 259 000 | |||||
430 | Kriminalomsorgens sentrale forvaltning | ||||
1 | Driftsutgifter, nedsettes med | 23 400 000 | |||
fra kr 3 230 179 000 til kr 3 206 779 000 | |||||
60 | Refusjoner til kommunene, forvaringsdømte mv., kan overføres, forhøyes med | 11 816 000 | |||
fra kr 38 184 000 til kr 50 000 000 | |||||
432 | Kriminalomsorgens utdanningssenter (KRUS) | ||||
1 | Driftsutgifter, forhøyes med | 3 400 000 | |||
fra kr 161 837 000 til kr 165 237 000 | |||||
440 | Politidirektoratet – politi- og lensmannsetaten | ||||
1 | Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 441 post 1,forhøyes med | 42 658 000 | |||
fra kr 8 924 155 000 til kr 8 966 813 000 | |||||
21 | Spesielle driftsutgifter, forhøyes med | 18 100 000 | |||
fra kr 170 804 000 til kr 188 904 000 | |||||
441 | Oslo politidistrikt | ||||
1 | Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 440 post 1,forhøyes med | 7 900 000 | |||
fra kr 1 807 632 000 til kr 1 815 532 000 | |||||
448 | Grensekommissæren | ||||
1 | Driftsutgifter, forhøyes med | 1 271 000 | |||
fra kr 5 264 000 til kr 6 535 000 | |||||
450 | Sivile vernepliktige | ||||
1 | Driftsutgifter, nedsettes med | 5 970 000 | |||
fra kr 59 535 000 til kr 53 565 000 | |||||
451 | Samfunnssikkerhet og beredskap | ||||
1 | Driftsutgifter, nedsettes med | 3 000 000 | |||
fra kr 543 432 000 til kr 540 432 000 | |||||
455 | Redningstjenesten | ||||
1 | Driftsutgifter, nedsettes med | 700 000 | |||
fra kr 629 578 000 til kr 628 878 000 | |||||
72 | Tilskudd til nød- og sikkerhetstjenester, forhøyes med | 700 000 | |||
fra kr 87 776 000 til kr 88 476 000 | |||||
456 | Direktoratet for nødkommunikasjon | ||||
1 | Driftsutgifter, forhøyes med | 11 990 000 | |||
fra kr 261 317 000 til kr 273 307 000 | |||||
45 | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres,forhøyes med | 204 040 000 | |||
fra kr 127 586 000 til kr 331 626 000 | |||||
460 | Spesialenheten for politisaker | ||||
1 | Driftsutgifter, forhøyes med | 1 060 000 | |||
fra kr 30 867 000 til kr 31 927 000 | |||||
462 | Tinglysing | ||||
1 | Driftsutgifter, nedsettes med | 182 771 000 | |||
fra kr 182 771 000 til kr 0 | |||||
467 | Norsk Lovtidend | ||||
1 | Driftsutgifter, forhøyes med | 1 293 000 | |||
fra kr 3 114 000 til kr 4 407 000 | |||||
470 | Fri rettshjelp | ||||
72 | Tilskudd til spesielle rettshjelptiltak, nedsettes med | 1 060 000 | |||
fra kr 36 251 000 til kr 35 191 000 | |||||
471 | Statens erstatningsansvar | ||||
71 | Erstatningsansvar m.m., overslagsbevilgning, nedsettes med | 20 000 000 | |||
fra kr 117 692 000 til kr 97 692 000 | |||||
474 | Konfliktråd | ||||
1 | Driftsutgifter, forhøyes med | 1 015 000 | |||
fra kr 55 891 000 til kr 56 906 000 | |||||
480 | Svalbardbudsjettet | ||||
50 | Tilskudd, forhøyes med | 4 000 | |||
fra kr 112 977 000 til kr 112 981 000 | |||||
490 | Utlendingsdirektoratet | ||||
21 | Spesielle driftsutgifter, statlige mottak, kan nyttes under post 60,nedsettes med | 322 867 000 | |||
fra kr 2 756 867 000 til kr 2 434 000 000 | |||||
22 | Spesielle driftsutgifter, tolk og oversettelse, nedsettes med | 25 000 000 | |||
fra kr 89 813 000 til kr 64 813 000 | |||||
60 | Tilskudd til vertskommuner for statlige mottak for asylsøkere | ||||
og flyktninger, nedsettes med | 26 234 000 | ||||
fra kr 235 220 000 til kr 208 986 000 | |||||
70 | Økonomiske ytelser til beboere i asylmottak, kan nyttes under post 60,nedsettes med | 40 520 000 | |||
fra kr 591 100 000 til kr 550 580 000 | |||||
72 | Retur og tilbakevending for flyktninger, kan overføres,forhøyes med | 28 300 000 | |||
fra kr 50 104 000 til kr 78 404 000 | |||||
73 | Gjenbosetting av flyktninger, støttetiltak, kan nyttes under kap. 821 post 60,forhøyes med | 950 000 | |||
fra kr 6 140 000 til kr 7 090 000 | |||||
75 | Reiseutgifter for flyktninger til og fra utlandet, kan overføres,forhøyes med | 1 903 000 | |||
fra kr 12 800 000 til kr 14 703 000 | |||||
500 | Kommunal- og regionaldepartementet | ||||
1 | Driftsutgifter, forhøyes med | 6 219 000 | |||
fra kr 142 800 000 til kr 149 019 000 | |||||
571 | Rammetilskudd til kommuner | ||||
60 | Innbyggertilskudd, forhøyes med | 7 300 000 | |||
fra kr 50 600 896 000 til kr 50 608 196 000 | |||||
572 | Rammetilskudd til fylkeskommuner | ||||
60 | Innbyggertilskudd, forhøyes med | 14 000 000 | |||
fra kr 24 652 511 000 til kr 24 666 511 000 | |||||
581 | Bolig- og bomiljøtiltak | ||||
61 | Husleietilskudd, nedsettes med | 17 100 000 | |||
fra kr 21 500 000 til kr 4 400 000 | |||||
75 | Boligtilskudd til etablering, tilpasning og utleieboliger, kan overføres, forhøyes med | 41 500 000 | |||
fra kr 896 100 000 til kr 937 600 000 | |||||
582 | Rentekompensasjon for skole- og svømmeanlegg og kirkebygg | ||||
60 | Rentekompensasjon – skole- og svømmeanlegg, kan overføres,nedsettes med | 50 000 000 | |||
fra kr 485 300 000 til kr 435 300 000 | |||||
61 | Rentekompensasjon – kirkebygg, kan overføres,nedsettes med | 27 300 000 | |||
fra kr 61 400 000 til kr 34 100 000 | |||||
586 | Tilskudd til omsorgsboliger og sykehjemsplasser | ||||
63 | Tilskudd til kompensasjon for utgifter til renter og avdrag, nedsettes med | 50 000 000 | |||
fra kr 1 211 100 000 til kr 1 161 100 000 | |||||
64 | Investeringstilskudd, kan overføres,nedsettes med | 132 900 000 | |||
fra kr 901 250 000 til kr 768 350 000 | |||||
600 | Arbeidsdepartementet | ||||
1 | Driftsutgifter, nedsettes med | 3 588 000 | |||
fra kr 158 101 000 til kr 154 513 000 | |||||
45 | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres,nedsettes med | 3 200 000 | |||
fra kr 3 200 000 til kr 0 | |||||
601 | Utredningsvirksomhet, forskning m.m. | ||||
21 | Spesielle driftsutgifter, nedsettes med | 2 785 000 | |||
fra kr 54 409 000 til kr 51 624 000 | |||||
70 | Tilskudd, forhøyes med | 2 785 000 | |||
fra kr 22 721 000 til kr 25 506 000 | |||||
605 | Arbeids- og velferdsetaten | ||||
1 | Driftsutgifter, nedsettes med | 7 500 000 | |||
fra kr 9 265 901 000 til kr 9 258 401 000 | |||||
611 | Pensjoner av statskassen | ||||
1 | Driftsutgifter, overslagsbevilgning,nedsettes med | 700 000 | |||
fra kr 22 100 000 til kr 21 400 000 | |||||
612 | Tilskudd til Statens Pensjonskasse | ||||
1 | Driftsutgifter, overslagsbevilgning,nedsettes med | 550 000 000 | |||
fra kr 8 417 000 000 til kr 7 867 000 000 | |||||
(NY) | 22 | Sluttoppgjør, overslagsbevilgning,bevilges med | 3 000 000 | ||
70 | For andre medlemmer av Statens Pensjonskasse, overslagsbevilgning,nedsettes med | 6 000 000 | |||
fra kr 94 000 000 til kr 88 000 000 | |||||
613 | Arbeidsgiveravgift til folketrygden | ||||
1 | Driftsutgifter, overslagsbevilgning,forhøyes med | 19 000 000 | |||
fra kr 754 000 000 til kr 773 000 000 | |||||
70 | For andre medlemmer av Statens Pensjonskasse, overslagsbevilgning,forhøyes med | 1 000 000 | |||
fra kr 8 000 000 til kr 9 000 000 | |||||
614 | Boliglånsordningen i Statens Pensjonskasse | ||||
1 | Driftsutgifter, forhøyes med | 7 000 000 | |||
fra kr 31 000 000 til kr 38 000 000 | |||||
90 | Utlån, overslagsbevilgning,forhøyes med | 2 500 000 000 | |||
fra kr 6 000 000 000 til kr 8 500 000 000 | |||||
615 | Yrkesskadeforsikring | ||||
1 | Driftsutgifter, overslagsbevilgning,nedsettes med | 7 000 000 | |||
fra kr 93 000 000 til kr 86 000 000 | |||||
616 | Gruppelivsforsikring | ||||
1 | Driftsutgifter, overslagsbevilgning,forhøyes med | 11 000 000 | |||
fra kr 135 000 000 til kr 146 000 000 | |||||
621 | Tilskudd til sosiale tjenester og sosial inkludering | ||||
21 | Spesielle driftsutgifter, forhøyes med | 2 065 000 | |||
fra kr 33 990 000 til kr 36 055 000 | |||||
63 | Sosiale tjenester og tiltak for vanskeligstilte, kan overføres,nedsettes med | 2 065 000 | |||
fra kr 175 940 000 til kr 173 875 000 | |||||
634 | Arbeidsmarkedstiltak | ||||
21 | Forsøk, utviklingstiltak mv., kan overføres,forhøyes med | 5 800 000 | |||
fra kr 71 880 000 til kr 77 680 000 | |||||
76 | Tiltak for arbeidssøkere, kan overføres,forhøyes med | 245 000 000 | |||
fra kr 7 207 820 000 til kr 7 452 820 000 | |||||
635 | Ventelønn | ||||
1 | Driftsutgifter, overslagsbevilgning,nedsettes med | 20 000 000 | |||
fra kr 210 000 000 til kr 190 000 000 | |||||
640 | Arbeidstilsynet | ||||
1 | Driftsutgifter, nedsettes med | 500 000 | |||
fra kr 415 700 000 til kr 415 200 000 | |||||
646 | Pionerdykkere i Nordsjøen | ||||
(NY) | 70 | Tilskudd til pionerdykkere, overslagsbevilgning,bevilges med | 15 000 000 | ||
664 | Pensjonstrygden for sjømenn | ||||
70 | Tilskudd, nedsettes med | 57 000 000 | |||
fra kr 565 000 000 til kr 508 000 000 | |||||
666 | Avtalefestet pensjon (AFP) | ||||
70 | Tilskudd, forhøyes med | 100 000 000 | |||
fra kr 1 453 000 000 til kr 1 553 000 000 | |||||
702 | Beredskap | ||||
21 | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70,nedsettes med | 70 915 000 | |||
fra kr 70 915 000 til kr 0 | |||||
710 | Nasjonalt folkehelseinstitutt | ||||
21 | Spesielle driftsutgifter, nedsettes med | 178 100 000 | |||
fra kr 709 104 000 til kr 531 004 000 | |||||
718 | Rusmiddelforebygging | ||||
21 | Spesielle driftsutgifter, nedsettes med | 2 300 000 | |||
fra kr 77 969 000 til kr 75 669 000 | |||||
719 | Annet folkehelsearbeid | ||||
21 | Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 79,nedsettes med | 600 000 | |||
fra kr 50 301 000 til kr 49 701 000 | |||||
720 | Helsedirektoratet | ||||
1 | Driftsutgifter, forhøyes med | 34 600 000 | |||
fra kr 732 421 000 til kr 767 021 000 | |||||
721 | Statens helsetilsyn | ||||
1 | Driftsutgifter, forhøyes med | 1 500 000 | |||
fra kr 84 771 000 til kr 86 271 000 | |||||
729 | Pasient- og brukerombud | ||||
1 | Driftsutgifter, nedsettes med | 1 000 000 | |||
fra kr 54 062 000 til kr 53 062 000 | |||||
732 | Regionale helseforetak | ||||
72 | Basisbevilgning Helse Sør-Øst RHF, kan overføres,nedsettes med | 3 800 000 | |||
fra kr 40 409 437 000 til kr 40 405 637 000 | |||||
73 | Basisbevilgning Helse Vest RHF, kan overføres,nedsettes med | 1 300 000 | |||
fra kr 14 057 339 000 til kr 14 056 039 000 | |||||
74 | Basisbevilgning Helse Midt-Norge RHF, kan overføres,nedsettes med | 1 000 000 | |||
fra kr 10 718 406 000 til kr 10 717 406 000 | |||||
75 | Basisbevilgning Helse Nord RHF, kan overføres,nedsettes med | 900 000 | |||
fra kr 9 511 682 000 til kr 9 510 782 000 | |||||
77 | Poliklinisk virksomhet mv., overslagsbevilgning,nedsettes med | 5 000 000 | |||
fra kr 2 313 459 000 til kr 2 308 459 000 | |||||
733 | Habilitering og rehabilitering | ||||
21 | Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79,nedsettes med | 900 000 | |||
fra kr 17 719 000 til kr 16 819 000 | |||||
72 | Kjøp av opptrening mv., kan overføres,nedsettes med | 200 000 | |||
fra kr 41 160 000 til kr 40 960 000 | |||||
734 | Særskilte tilskudd til psykiske helse- og rustiltak | ||||
71 | Tvungen omsorg for psykisk utviklingshemmede, forhøyes med | 15 000 000 | |||
fra kr 65 461 000 til kr 80 461 000 | |||||
72 | Utviklingsområder innen psykisk helsevern og rus, nedsettes med | 1 500 000 | |||
fra kr 52 448 000 til kr 50 948 000 | |||||
751 | Legemiddeltiltak | ||||
70 | Tilskudd, nedsettes med | 1 000 000 | |||
fra kr 57 377 000 til kr 56 377 000 | |||||
761 | Omsorgstjeneste | ||||
21 | Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79,nedsettes med | 21 400 000 | |||
fra kr 140 872 000 til kr 119 472 000 | |||||
60 | Kompetansetiltak i kommunene, kan overføres,nedsettes med | 12 600 000 | |||
fra kr 193 555 000 til kr 180 955 000 | |||||
67 | Utviklingstiltak, forhøyes med | 72 500 000 | |||
fra kr 36 882 000 til kr 109 382 000 | |||||
763 | Rustiltak | ||||
21 | Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 71, nedsettes med | 400 000 | |||
fra kr 63 500 000 til kr 63 100 000 | |||||
764 | Psykisk helse | ||||
72 | Utviklingstiltak, kan overføres,nedsettes med | 4 300 000 | |||
fra kr 413 543 000 til kr 409 243 000 | |||||
770 | Tannhelsetjeneste | ||||
70 | Tilskudd, kan overføres, kan nyttes under post 21,forhøyes med | 6 000 000 | |||
fra kr 60 682 000 til kr 66 682 000 | |||||
781 | Forsøk og utvikling mv. | ||||
21 | Spesielle driftsutgifter, forhøyes med | 31 900 000 | |||
fra kr 59 315 000 til kr 91 215 000 | |||||
783 | Personell | ||||
21 | Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79,forhøyes med | 19 387 000 | |||
fra kr 2 023 000 til kr 21 410 000 | |||||
61 | Turnustjeneste, nedsettes med | 24 537 000 | |||
fra kr 143 037 000 til kr 118 500 000 | |||||
79 | Andre tilskudd, kan nyttes under post 21,forhøyes med | 5 150 000 | |||
fra kr 22 766 000 til kr 27 916 000 | |||||
800 | Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet | ||||
1 | Driftsutgifter, forhøyes med | 719 000 | |||
fra kr 136 598 000 til kr 137 317 000 | |||||
821 | Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere | ||||
60 | Integreringstilskudd, kan overføres,nedsettes med | 281 095 000 | |||
fra kr 4 226 450 000 til kr 3 945 355 000 | |||||
822 | Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere | ||||
60 | Tilskudd til opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere, nedsettes med | 72 023 000 | |||
fra kr 1 679 686 000 til kr 1 607 663 000 | |||||
840 | Krisetiltak | ||||
(NY) | 62 | Tilskudd til kommuner, bevilges med | 10 500 000 | ||
70 | Tilskudd til voldsforebyggende tiltak mv., kan nyttes under kap. 858 post 1,nedsettes med | 10 500 000 | |||
fra kr 23 402 000 til kr 12 902 000 | |||||
844 | Kontantstøtte | ||||
70 | Tilskudd, overslagsbevilgning,forhøyes med | 22 000 000 | |||
fra kr 1 418 000 000 til kr 1 440 000 000 | |||||
845 | Barnetrygd | ||||
70 | Tilskudd, overslagsbevilgning,forhøyes med | 70 000 000 | |||
fra kr 14 820 000 000 til kr 14 890 000 000 | |||||
846 | Forsknings- og utredningsvirksomhet, tilskudd mv. | ||||
70 | Tilskudd, forhøyes med | 1 000 000 | |||
fra kr 15 108 000 til kr 16 108 000 | |||||
847 | Tiltak for personer med nedsatt funksjonsevne | ||||
71 | Tiltak for økt tilgjengelighet og universell utforming, kan overføres, kan nyttes under post 21,nedsettes med | 1 000 000 | |||
fra kr 20 484 000 til kr 19 484 000 | |||||
854 | Tiltak i barne- og ungdomsvernet | ||||
64 | Tilskudd ved bosetting av enslige mindreårige asylsøkere og flyktninger, overslagsbevilgning,forhøyes med | 52 969 000 | |||
fra kr 185 752 000 til kr 238 721 000 | |||||
855 | Statlig forvaltning av barnevernet | ||||
1 | Driftsutgifter, kan nyttes under post 22 og post 60,forhøyes med | 90 000 000 | |||
fra kr 3 114 157 000 til kr 3 204 157 000 | |||||
856 | Barnevernets omsorgssenter for enslige, mindreårige asylsøkere | ||||
1 | Driftsutgifter, nedsettes med | 148 200 000 | |||
fra kr 580 500 000 til kr 432 300 000 | |||||
858 | Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet | ||||
21 | Spesielle driftsutgifter, nedsettes med | 9 500 000 | |||
fra kr 19 198 000 til kr 9 698 000 | |||||
904 | Brønnøysundregistrene | ||||
22 | Forvaltning av Altinn-løsningen, kan overføres,forhøyes med | 40 000 000 | |||
fra kr 213 500 000 til kr 253 500 000 | |||||
909 | Tiltak for sysselsetting av sjøfolk | ||||
73 | Tilskudd til sysselsetting av sjøfolk, overslagsbevilgning,nedsettes med | 50 000 000 | |||
fra kr 1 750 000 000 til kr 1 700 000 000 | |||||
920 | Norges forskningsråd | ||||
50 | Tilskudd, forhøyes med | 20 000 000 | |||
fra kr 1 307 000 000 til kr 1 327 000 000 | |||||
922 | Romvirksomhet | ||||
50 | Norsk Romsenter, forhøyes med | 4 300 000 | |||
fra kr 43 100 000 til kr 47 400 000 | |||||
70 | Kontingent i European Space Agency (ESA), nedsettes med | 15 200 000 | |||
fra kr 145 400 000 til kr 130 200 000 | |||||
73 | Galileo, nedsettes med | 4 300 000 | |||
fra kr 124 200 000 til kr 119 900 000 | |||||
950 | Forvaltning av statlig eierskap | ||||
(NY) | 70 | Tilskudd til avskriving av aksjekapital, Venturefondet AS, bevilges med | 13 400 000 | ||
96 | Aksjer, forhøyes med | 2 700 000 | |||
fra kr 4 980 000 000 til kr 4 982 700 000 | |||||
1000 | Fiskeri- og kystdepartementet | ||||
71 | Tilskudd til kystkultur, kan overføres,forhøyes med | 1 000 000 | |||
fra kr 8 250 000 til kr 9 250 000 | |||||
1023 | Fiskeri-, havbruks- og transportrettet FoU | ||||
71 | Tilskudd til utviklingstiltak, kan overføres,nedsettes med | 1 000 000 | |||
fra kr 22 850 000 til kr 21 850 000 | |||||
1030 | Fiskeridirektoratet | ||||
1 | Driftsutgifter, forhøyes med | 1 050 000 | |||
fra kr 331 900 000 til kr 332 950 000 | |||||
1062 | Kystverket | ||||
1 | Driftsutgifter, kan nyttes under post 45,forhøyes med | 10 000 000 | |||
fra kr 1 356 300 000 til kr 1 366 300 000 | |||||
21 | Spesielle driftsutgifter, forhøyes med | 34 000 000 | |||
fra kr 120 700 000 til kr 154 700 000 | |||||
1100 | Landbruks- og matdepartementet | ||||
1 | Driftsutgifter, forhøyes med | 240 000 | |||
fra kr 128 320 000 til kr 128 560 000 | |||||
45 | Store utstyrskjøp og vedlikehold – ordinære forvaltningsorganer, kan overføres, kan nyttes under post 50,forhøyes med | 5 260 000 | |||
fra kr 2 835 000 til kr 8 095 000 | |||||
1112 | Kunnskapsutvikling og beredskap m.m. på matområdet | ||||
51 | Kunnskapsutvikling, kunnskapsformidling og beredskap, Bioforsk, forhøyes med | 452 000 | |||
fra kr 65 440 000 til kr 65 892 000 | |||||
52 | Støtte til fagsentrene, Bioforsk, nedsettes med | 2 300 000 | |||
fra kr 19 017 000 til kr 16 717 000 | |||||
1143 | Statens landbruksforvaltning | ||||
72 | Erstatninger, overslagsbevilgning,forhøyes med | 1 000 000 | |||
fra kr 302 000 til kr 1 302 000 | |||||
1144 | Regionale og lokale tiltak i landbruket | ||||
77 | Regionale og lokale tiltak i landbruket, kan overføres,forhøyes med | 2 300 000 | |||
fra kr 4 292 000 til kr 6 592 000 | |||||
1147 | Reindriftsforvaltningen | ||||
1 | Driftsutgifter, forhøyes med | 2 100 000 | |||
fra kr 39 519 000 til kr 41 619 000 | |||||
45 | Store utstyrskjøp og vedlikehold, kan overføres,nedsettes med | 700 000 | |||
fra kr 6 958 000 til kr 6 258 000 | |||||
71 | Omstillingstiltak i Indre Finnmark, kan overføres,nedsettes med | 1 400 000 | |||
fra kr 8 304 000 til kr 6 904 000 | |||||
1313 | Luftfartstilsynet | ||||
1 | Driftsutgifter, forhøyes med | 500 000 | |||
fra kr 168 300 000 til kr 168 800 000 | |||||
1320 | Statens vegvesen | ||||
23 | Trafikktilsyn, drift og vedlikehold av riksveger m.m., kan overføres, kan nyttes under post 29, post 30, post 31 og post 72,forhøyes med | 70 000 000 | |||
fra kr 6 178 600 000 til kr 6 248 600 000 | |||||
29 | Vederlag til OPS-prosjekter, kan overføres, kan nyttes under post 23 og post 30,forhøyes med | 59 000 000 | |||
fra kr 441 000 000 til kr 500 000 000 | |||||
30 | Riksveginvesteringer, kan overføres, kan nyttes under post 23, post 29, post 31 og post 72,forhøyes med | 130 000 000 | |||
fra kr 5 110 400 000 til kr 5 240 400 000 | |||||
61 | Rentekompensasjon for transporttiltak i fylkene, nedsettes med | 3 000 000 | |||
fra kr 28 000 000 til kr 25 000 000 | |||||
72 | Kjøp av riksvegferjetjenester, kan overføres, kan nyttes under post 23 og post 30,nedsettes med | 700 000 | |||
fra kr 436 000 000 til kr 435 300 000 | |||||
1330 | Særskilte transporttiltak | ||||
70 | Kjøp av sjøtransporttjenester på strekningen Bergen–Kirkenes, forhøyes med | 26 200 000 | |||
fra kr 298 000 000 til kr 324 200 000 | |||||
75 | Kompensasjon til distriktene for forskjeller i drivstoffpriser, nedsettes med | 15 000 000 | |||
fra kr 20 000 000 til kr 5 000 000 | |||||
1350 | Jernbaneverket | ||||
23 | Drift og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 30,forhøyes med | 260 000 000 | |||
fra kr 4 387 000 000 til kr 4 647 000 000 | |||||
30 | Investeringer i linjen, kan overføres, kan nyttes under post 23, | ||||
nedsettes med | 50 000 000 | ||||
fra kr 3 763 600 000 til kr 3 713 600 000 | |||||
31 | Nytt dobbeltspor Oslo–Ski, kan overføres,forhøyes med | 64 000 000 | |||
fra kr 130 000 000 til kr 194 000 000 | |||||
1400 | Miljøverndepartementet | ||||
71 | Internasjonale organisasjoner, forhøyes med | 407 000 | |||
fra kr 42 777 000 til kr 43 184 000 | |||||
1427 | Direktoratet for naturforvaltning | ||||
30 | Statlige erverv, båndlegging av friluftsområder, kan overføres,forhøyes med | 15 000 000 | |||
fra kr 36 405 000 til kr 51 405 000 | |||||
35 | Statlig erverv, nytt skogvern, kan overføres,forhøyes med | 60 000 000 | |||
fra kr 134 981 000 til kr 194 981 000 | |||||
1441 | Klima- og forurensningsdirektoratet | ||||
22 | Statlig ordning for frivillig kjøp av klimakvoter, nedsettes med | 3 387 000 | |||
fra kr 5 332 000 til kr 1 945 000 | |||||
1465 | Statens kartverk, arbeid med tinglysing og nasjonal geografisk infrastruktur | ||||
(NY) | 1 | Driftsutgifter, bevilges med | 182 521 000 | ||
1471 | Norsk Polarinstitutt | ||||
1 | Driftsutgifter, forhøyes med | 33 087 000 | |||
fra kr 146 418 000 til kr 179 505 000 | |||||
1474 | Senter for klima og miljø | ||||
1 | Driftsutgifter, kan nyttes under postene 50 og 70,nedsettes med | 14 800 000 | |||
fra kr 17 000 000 til kr 2 200 000 | |||||
(NY) | 50 | Tilskudd til statlige mottakere, kan overføres, kan nyttes under postene 1 og 70,bevilges med | 5 000 000 | ||
(NY) | 70 | Tilskudd til private mottakere, kan overføres, kan nyttes under postene 1 og 50,bevilges med | 9 800 000 | ||
1500 | Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet | ||||
1 | Driftsutgifter, nedsettes med | 433 000 | |||
fra kr 171 569 000 til kr 171 136 000 | |||||
21 | Spesielle driftsutgifter, kan overføres,forhøyes med | 45 000 000 | |||
fra kr 64 605 000 til kr 109 605 000 | |||||
1510 | Fylkesmannsembetene | ||||
1 | Driftsutgifter, forhøyes med | 5 500 000 | |||
fra kr 1 208 018 000 til kr 1 213 518 000 | |||||
1520 | Departementenes servicesenter | ||||
22 | Fellesutgifter regjeringskvartalet, forhøyes med | 1 600 000 | |||
fra kr 81 818 000 til kr 83 418 000 | |||||
45 | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, forhøyes med | 4 700 000 | |||
fra kr 43 871 000 til kr 48 571 000 | |||||
1550 | Konkurransetilsynet | ||||
23 | Klagenemnda for offentlige anskaffelser, forhøyes med | 2 000 000 | |||
fra kr 5 387 000 til kr 7 387 000 | |||||
1560 | Direktoratet for forvaltning og IKT | ||||
23 | Elektronisk ID, kan overføres,forhøyes med | 13 000 000 | |||
fra kr 60 960 000 til kr 73 960 000 | |||||
1580 | Byggeprosjekter utenfor husleieordningen | ||||
33 | Videreføring av byggeprosjekter, kan overføres,nedsettes med | 92 378 000 | |||
fra kr 773 000 000 til kr 680 622 000 | |||||
36 | Kunstnerisk utsmykking, kan overføres,forhøyes med | 5 300 000 | |||
fra kr 13 000 000 til kr 18 300 000 | |||||
1581 | Eiendommer til kongelige formål | ||||
45 | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres,forhøyes med | 3 000 000 | |||
fra kr 20 908 000 til kr 23 908 000 | |||||
1582 | Utvikling av Fornebuområdet | ||||
(NY) | 70 | Erstatninger og oppgjør, kan overføres,bevilges med | 520 000 | ||
1590 | Kirkelig administrasjon | ||||
1 | Driftsutgifter, forhøyes med | 6 000 000 | |||
fra kr 159 476 000 til kr 165 476 000 | |||||
1610 | Toll- og avgiftsetaten | ||||
1 | Driftsutgifter, forhøyes med | 430 000 | |||
fra kr 1 279 600 000 til kr 1 280 030 000 | |||||
45 | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres,nedsettes med | 17 500 000 | |||
fra kr 83 600 000 til kr 66 100 000 | |||||
1618 | Skatteetaten | ||||
1 | Driftsutgifter, forhøyes med | 39 500 000 | |||
fra kr 4 260 300 000 til kr 4 299 800 000 | |||||
1632 | Kompensasjon for merverdiavgift | ||||
61 | Tilskudd til kommuner og fylkeskommuner, overslagsbevilgning,nedsettes med | 200 000 000 | |||
fra kr 13 900 000 000 til kr 13 700 000 000 | |||||
72 | Tilskudd til private og ideelle virksomheter, overslagsbevilgning,nedsettes med | 30 000 000 | |||
fra kr 1 445 000 000 til kr 1 415 000 000 | |||||
1634 | Statens innkrevingssentral | ||||
1 | Driftsutgifter, forhøyes med | 4 146 000 | |||
fra kr 238 200 000 til kr 242 346 000 | |||||
1638 | Kjøp av klimakvoter | ||||
21 | Kvotekjøp, generell ordning, kan overføres, nedsettes med | 1 085 000 000 | |||
fra kr 1 220 000 000 til kr 135 000 000 | |||||
1645 | Statens finansfond | ||||
70 | Tilskudd til drift, nedsettes med | 20 000 000 | |||
fra kr 30 000 000 til kr 10 000 000 | |||||
1700 | Forsvarsdepartementet | ||||
1 | Driftsutgifter, nedsettes med | 1 500 000 | |||
fra kr 319 823 000 til kr 318 323 000 | |||||
73 | Forskning og utvikling, kan overføres,nedsettes med | 2 000 000 | |||
fra kr 17 794 000 til kr 15 794 000 | |||||
1710 | Forsvarsbygg og nybygg og nyanlegg | ||||
24 | Driftsresultat, forhøyes med | 151 338 000 | |||
fra kr -1 019 000 000 til kr -867 662 000 | |||||
47 | Nybygg og nyanlegg, kan overføres,nedsettes med | 24 000 000 | |||
fra kr 1 609 630 000 til kr 1 585 630 000 | |||||
1719 | Fellesutgifter og tilskudd til foretak under Forsvarsdepartementet | ||||
1 | Driftsutgifter, forhøyes med | 3 043 000 | |||
fra kr 335 232 000 til kr 338 275 000 | |||||
43 | Til disposisjon for Forsvarsdepartementet, kan overføres,nedsettes med | 1 500 000 | |||
fra kr 18 000 000 til kr 16 500 000 | |||||
71 | Overføringer til andre, kan overføres,nedsettes med | 843 000 | |||
fra kr 64 854 000 til kr 64 011 000 | |||||
78 | Norges tilskudd til NATOs driftsbudsjett, kan overføres,nedsettes med | 29 300 000 | |||
fra kr 265 000 000 til kr 235 700 000 | |||||
1720 | Felles ledelse og kommandoapparat | ||||
1 | Driftsutgifter, nedsettes med | 103 876 000 | |||
fra kr 2 642 205 000 til kr 2 538 329 000 | |||||
1723 | Nasjonal sikkerhetsmyndighet | ||||
1 | Driftsutgifter, forhøyes med | 3 000 000 | |||
fra kr 112 074 000 til kr 115 074 000 | |||||
1725 | Fellesinstitusjoner og -utgifter under Forsvarsstaben | ||||
1 | Driftsutgifter, forhøyes med | 174 533 000 | |||
fra kr 1 716 504 000 til kr 1 891 037 000 | |||||
50 | Overføring Statens Pensjonskasse, kan overføres,nedsettes med | 5 766 000 | |||
fra kr 130 597 000 til kr 124 831 000 | |||||
70 | Renter låneordning, kan overføres,nedsettes med | 2 836 000 | |||
fra kr 5 964 000 til kr 3 128 000 | |||||
1731 | Hæren | ||||
1 | Driftsutgifter, forhøyes med | 411 404 000 | |||
fra kr 4 569 119 000 til kr 4 980 523 000 | |||||
1732 | Sjøforsvaret | ||||
1 | Driftsutgifter, nedsettes med | 12 559 000 | |||
fra kr 3 160 667 000 til kr 3 148 108 000 | |||||
1733 | Luftforsvaret | ||||
1 | Driftsutgifter, forhøyes med | 44 389 000 | |||
fra kr 3 726 619 000 til kr 3 771 008 000 | |||||
1734 | Heimevernet | ||||
1 | Driftsutgifter, forhøyes med | 12 862 000 | |||
fra kr 1 003 046 000 til kr 1 015 908 000 | |||||
1735 | Etterretningstjenesten | ||||
21 | Spesielle driftsutgifter, nedsettes med | 2 247 000 | |||
fra kr 913 339 000 til kr 911 092 000 | |||||
1740 | Forsvarets logistikkorganisasjon | ||||
1 | Driftsutgifter, nedsettes med | 327 822 000 | |||
fra kr 3 083 180 000 til kr 2 755 358 000 | |||||
1760 | Nyanskaffelser av materiell og nybygg og nyanlegg | ||||
1 | Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 1760 post 45, nedsettes med | 166 729 000 | |||
fra kr 1 027 627 000 til kr 860 898 000 | |||||
1790 | Kystvakten | ||||
1 | Driftsutgifter, nedsettes med | 2 306 000 | |||
fra kr 945 609 000 til kr 943 303 000 | |||||
1791 | Redningshelikoptertjenesten | ||||
1 | Driftsutgifter, forhøyes med | 111 000 | |||
fra kr 478 322 000 til kr 478 433 000 | |||||
1792 | Norske styrker i utlandet | ||||
1 | Driftsutgifter, forhøyes med | 54 160 000 | |||
fra kr 1 465 049 000 til kr 1 519 209 000 | |||||
1795 | Kulturelle og allmennyttige formål | ||||
1 | Driftsutgifter, nedsettes med | 21 761 000 | |||
fra kr 274 042 000 til kr 252 281 000 | |||||
1800 | Olje- og energidepartementet | ||||
1 | Driftsutgifter, forhøyes med | 1 910 000 | |||
fra kr 141 908 000 til kr 143 818 000 | |||||
1810 | Oljedirektoratet | ||||
1 | Driftsutgifter, forhøyes med | 7 000 000 | |||
fra kr 206 200 000 til kr 213 200 000 | |||||
21 | Spesielle driftsutgifter, kan overføres,forhøyes med | 30 000 000 | |||
fra kr 63 000 000 til kr 93 000 000 | |||||
1820 | Norges vassdrags- og energidirektorat | ||||
21 | Spesielle driftsutgifter, kan overføres,forhøyes med | 1 100 000 | |||
fra kr 64 650 000 til kr 65 750 000 | |||||
1825 | Omlegging av energibruk og energiproduksjon | ||||
21 | Spesielle driftsutgifter, kan overføres,forhøyes med | 3 000 000 | |||
fra kr 34 500 000 til kr 37 500 000 | |||||
50 | Overføring til Energifondet, nedsettes med | 1 000 000 | |||
fra kr 956 000 000 til kr 955 000 000 | |||||
74 | Naturgass, kan overføres,nedsettes med | 26 000 000 | |||
fra kr 26 000 000 til kr 0 | |||||
1830 | Forskning | ||||
50 | Norges forskningsråd, forhøyes med | 50 000 000 | |||
fra kr 741 000 000 til kr 791 000 000 | |||||
1833 | CO2-håndtering | ||||
21 | Spesielle driftsutgifter, kan overføres,nedsettes med | 560 000 000 | |||
fra kr 1 358 000 000 til kr 798 000 000 | |||||
30 | Investeringer, kan overføres,nedsettes med | 1 822 000 000 | |||
fra kr 1 822 000 000 til kr 0 | |||||
(NY) | 72 | Lån til TCM DA, bevilges med | 2 260 000 000 | ||
2309 | Tilfeldige utgifter | ||||
1 | Driftsutgifter, nedsettes med | 650 000 000 | |||
fra kr 11 531 755 000 til kr 10 881 755 000 | |||||
2410 | Statens lånekasse for utdanning | ||||
50 | Avsetning til utdanningsstipend, overslagsbevilgning,forhøyes med | 116 939 000 | |||
fra kr 4 428 439 000 til kr 4 545 378 000 | |||||
70 | Utdanningsstipend, overslagsbevilgning,nedsettes med | 4 480 000 | |||
fra kr 2 733 815 000 til kr 2 729 335 000 | |||||
71 | Andre stipend, overslagsbevilgning,forhøyes med | 71 024 000 | |||
fra kr 451 576 000 til kr 522 600 000 | |||||
72 | Rentestønad, overslagsbevilgning,nedsettes med | 101 188 000 | |||
fra kr 861 700 000 til kr 760 512 000 | |||||
73 | Avskrivninger, overslagsbevilgning,forhøyes med | 33 080 000 | |||
fra kr 370 120 000 til kr 403 200 000 | |||||
74 | Tap på utlån, forhøyes med | 5 100 000 | |||
fra kr 334 900 000 til kr 340 000 000 | |||||
90 | Økt lån og rentegjeld, overslagsbevilgning,forhøyes med | 576 737 000 | |||
fra kr 16 403 876 000 til kr 16 980 613 000 | |||||
2412 | Husbanken | ||||
90 | Lån fra Husbanken, overslagsbevilgning,forhøyes med | 234 200 000 | |||
fra kr 14 008 100 000 til kr 14 242 300 000 | |||||
2415 | Innovasjon Norge, fiskeri- og andre regionalpolitiske tiltak | ||||
(NY) | 50 | Tapsavsetning garantier, bevilges med | 107 500 000 | ||
2421 | Innovasjon Norge | ||||
50 | Innovasjon – prosjekter, fond, forhøyes med | 77 000 000 | |||
fra kr 383 000 000 til kr 460 000 000 | |||||
51 | Tapsfond, såkornkapitalfond, forhøyes med | 23 800 000 | |||
fra kr 10 000 000 til kr 33 800 000 | |||||
71 | Nettverk, profilering og reiseliv – programmer, kan overføres,forhøyes med | 8 000 000 | |||
fra kr 405 000 000 til kr 413 000 000 | |||||
72 | Forsknings- og utviklingskontrakter, kan overføres,forhøyes med | 20 000 000 | |||
fra kr 265 000 000 til kr 285 000 000 | |||||
73 | Tilskudd til innkjøpskonsortium for kjøp av kraft, kan overføres, nedsettes med | 40 000 000 | |||
fra kr 40 000 000 til kr 0 | |||||
2426 | SIVA SF | ||||
70 | Tilskudd, kan overføres,forhøyes med | 25 000 000 | |||
fra kr 37 700 000 til kr 62 700 000 | |||||
2440 | Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten | ||||
30 | Investeringer, forhøyes med | 1 000 000 000 | |||
fra kr 23 000 000 000 til kr 24 000 000 000 | |||||
50 | Overføring til Statens petroleumsforsikringsfond, forhøyes med | 194 000 000 | |||
fra kr 1 400 000 000 til kr 1 594 000 000 | |||||
2442 | Disponering av innretninger på kontinentalsokkelen | ||||
(NY) | 21 | Spesielle driftsutgifter, kan overføres,bevilges med | 102 500 000 | ||
2445 | Statsbygg | ||||
24 | Driftsresultat: | ||||
1 | Driftsinntekter, overslagsbevilgning | -3 393 100 000 | |||
2 | Driftsutgifter, overslagsbevilgning | 1 299 847 000 | |||
3 | Avskrivninger | 618 000 000 | |||
4 | Renter av statens kapital | 53 500 000 | |||
5 | Til investeringsformål | 916 545 000 | |||
6 | Til reguleringsfondet | -23 248 000 | |||
-528 456 000 | |||||
33 | Videreføring av ordinære byggeprosjekter, kan overføres,nedsettes med | 89 100 000 | |||
fra kr 908 800 000 til kr 819 700 000 | |||||
34 | Videreføring av kurantprosjekter, kan overføres,nedsettes med | 310 000 000 | |||
fra kr 787 523 000 til kr 477 523 000 | |||||
2470 | Statens pensjonskasse | ||||
24 | Driftsresultat: | ||||
1 | Driftsinntekter, overslagsbevilgning | -462 290 000 | |||
2 | Driftsutgifter, overslagsbevilgning | 386 526 000 | |||
3 | Avskrivninger | 54 774 000 | |||
4 | Renter av statens kapital | 16 949 000 | |||
5 | Til investeringsformål | 18 069 000 | |||
14 028 000 | |||||
45 | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres,forhøyes med | 60 000 000 | |||
fra kr 285 943 000 til kr 345 943 000 | |||||
2530 | Foreldrepenger | ||||
70 | Foreldrepenger ved fødsel, overslagsbevilgning,forhøyes med | 338 500 000 | |||
fra kr 13 351 500 000 til kr 13 690 000 000 | |||||
73 | Foreldrepenger ved adopsjon, overslagsbevilgning,forhøyes med | 10 000 000 | |||
fra kr 75 000 000 til kr 85 000 000 | |||||
2541 | Dagpenger | ||||
70 | Dagpenger, overslagsbevilgning,nedsettes med | 940 000 000 | |||
fra kr 13 140 000 000 til kr 12 200 000 000 | |||||
2542 | Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs mv. | ||||
70 | Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs mv., overslagsbevilgning,forhøyes med | 100 000 000 | |||
fra kr 850 000 000 til kr 950 000 000 | |||||
2620 | Stønad til enslig mor eller far | ||||
70 | Overgangsstønad, overslagsbevilgning,nedsettes med | 190 000 000 | |||
fra kr 2 786 000 000 til kr 2 596 000 000 | |||||
2650 | Sykepenger | ||||
70 | Sykepenger for arbeidstakere mv., overslagsbevilgning,forhøyes med | 590 000 000 | |||
fra kr 32 840 000 000 til kr 33 430 000 000 | |||||
71 | Sykepenger for selvstendige, overslagsbevilgning,nedsettes med | 70 000 000 | |||
fra kr 1 970 000 000 til kr 1 900 000 000 | |||||
2651 | Ytelser under arbeidsavklaring | ||||
70 | Arbeidsavklaringspenger, overslagsbevilgning,forhøyes med | 261 000 000 | |||
fra kr 28 282 000 000 til kr 28 543 000 000 | |||||
2655 | Uførhet | ||||
70 | Grunnpensjon, overslagsbevilgning,nedsettes med | 160 000 000 | |||
fra kr 20 316 000 000 til kr 20 156 000 000 | |||||
71 | Tilleggspensjon, overslagsbevilgning,nedsettes med | 210 000 000 | |||
fra kr 32 054 000 000 til kr 31 844 000 000 | |||||
72 | Særtillegg, overslagsbevilgning,forhøyes med | 100 000 000 | |||
fra kr 1 955 000 000 til kr 2 055 000 000 | |||||
73 | Foreløpig uførepensjon, overslagsbevilgning,nedsettes med | 40 000 000 | |||
fra kr 40 000 000 til kr 0 | |||||
2661 | Grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv. | ||||
74 | Tilskudd til biler, nedsettes med | 170 000 000 | |||
fra kr 1 045 000 000 til kr 875 000 000 | |||||
75 | Bedring av funksjonsevnen, hjelpemidler, nedsettes med | 180 000 000 | |||
fra kr 3 049 300 000 til kr 2 869 300 000 | |||||
2670 | Alderdom | ||||
71 | Tilleggspensjon, overslagsbevilgning,forhøyes med | 190 000 000 | |||
fra kr 70 518 000 000 til kr 70 708 000 000 | |||||
2690 | Diverse utgifter | ||||
70 | Sykestønadsutgifter i utlandet, forhøyes med | 55 000 000 | |||
fra kr 125 000 000 til kr 180 000 000 | |||||
2751 | Legemidler mv. | ||||
70 | Legemidler, nedsettes med | 200 000 000 | |||
fra kr 7 913 500 000 til kr 7 713 500 000 | |||||
2752 | Refusjon av egenbetaling | ||||
70 | Egenandelstak 1, forhøyes med | 6 000 000 | |||
fra kr 3 818 400 000 til kr 3 824 400 000 | |||||
2790 | Andre helsetiltak | ||||
70 | Bidrag, lokalt, forhøyes med | 8 000 000 | |||
fra kr 217 300 000 til kr 225 300 000 | |||||
Inntekter | |||||
3225 | Tiltak i grunnopplæringen | ||||
4 | Refusjon av ODA-godkjente utgifter, nedsettes med | 65 580 000 | |||
fra kr 141 275 000 til kr 75 695 000 | |||||
3280 | Felles administrative enheter | ||||
2 | Salgsinntekter m.v., forhøyes med | 2 000 000 | |||
fra kr 10 000 til kr 2 010 000 | |||||
3288 | Internasjonale samarbeidstiltak | ||||
4 | Refusjon av ODA-godkjente utgifter, nedsettes med | 80 000 | |||
fra kr 4 752 000 til kr 4 672 000 | |||||
3410 | Rettsgebyr | ||||
1 | Rettsgebyr, forhøyes med | 12 000 000 | |||
fra kr 158 739 000 til kr 170 739 000 | |||||
3440 | Politidirektoratet – politi- og lensmannsetaten | ||||
6 | Gebyr – utlendingssaker, nedsettes med | 3 577 000 | |||
fra kr 89 852 000 til kr 86 275 000 | |||||
8 | Gebyr – ID-kort, nedsettes med | 14 250 000 | |||
fra kr 14 250 000 til kr 0 | |||||
3451 | Samfunnssikkerhet og beredskap | ||||
3 | Diverse inntekter, nedsettes med | 5 000 000 | |||
fra kr 28 283 000 til kr 23 283 000 | |||||
3462 | Tinglysing | ||||
1 | Gebyrinntekter, borettsregister, nedsettes med | 51 760 000 | |||
fra kr 51 760 000 til kr 0 | |||||
2 | Gebyrinntekter, fast eiendom, nedsettes med | 928 800 000 | |||
fra kr 928 800 000 til kr 0 | |||||
3470 | Fri rettshjelp | ||||
1 | Tilkjente saksomkostninger m.m., nedsettes med | 1 000 000 | |||
fra kr 2 232 000 til kr 1 232 000 | |||||
3490 | Utlendingsdirektoratet | ||||
1 | Retur og tilbakevending av flyktninger, ODA-godkjente utgifter, forhøyes med | 25 300 000 | |||
fra kr 50 104 000 til kr 75 404 000 | |||||
3 | Reiseutgifter for flyktninger til og fra utlandet, ODA-godkjente utgifter, forhøyes med | 2 056 000 | |||
fra kr 12 500 000 til kr 14 556 000 | |||||
4 | Statlige mottak, ODA-godkjente utgifter, nedsettes med | 425 484 000 | |||
fra kr 1 942 374 000 til kr 1 516 890 000 | |||||
6 | Gjenbosetting av flyktninger – støttetiltak, ODA-godkjente utgifter, forhøyes med | 950 000 | |||
fra kr 6 140 000 til kr 7 090 000 | |||||
3605 | Arbeids- og velferdsetaten | ||||
1 | Administrasjonsvederlag, forhøyes med | 12 000 000 | |||
fra kr 9 000 000 til kr 21 000 000 | |||||
3614 | Boliglånsordningen i Statens Pensjonskasse | ||||
1 | Gebyrinntekter, lån, forhøyes med | 5 000 000 | |||
fra kr 18 000 000 til kr 23 000 000 | |||||
90 | Tilbakebetaling av lån, forhøyes med | 900 000 000 | |||
fra kr 3 500 000 000 til kr 4 400 000 000 | |||||
3615 | Yrkesskadeforsikring | ||||
1 | Premieinntekter, forhøyes med | 10 000 000 | |||
fra kr 136 000 000 til kr 146 000 000 | |||||
3616 | Gruppelivsforsikring | ||||
1 | Premieinntekter, forhøyes med | 4 000 000 | |||
fra kr 98 000 000 til kr 102 000 000 | |||||
3635 | Ventelønn | ||||
1 | Refusjon statlig virksomhet mv., nedsettes med | 4 000 000 | |||
fra kr 53 000 000 til kr 49 000 000 | |||||
85 | Innfordring av feilutbetaling av ventelønn, nedsettes med | 300 000 | |||
fra kr 2 200 000 til kr 1 900 000 | |||||
3732 | Regionale helseforetak | ||||
86 | Driftskreditter, forhøyes med | 68 000 000 | |||
fra kr 500 000 000 til kr 568 000 000 | |||||
3821 | Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere | ||||
1 | Integreringstilskudd for overføringsflyktninger, ODA-godkjente utgifter, forhøyes med | 4 120 000 | |||
fra kr 74 000 000 til kr 78 120 000 | |||||
3822 | Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere | ||||
1 | Norskopplæring i mottak, ODA-godkjente utgifter, nedsettes med | 63 159 000 | |||
fra kr 175 731 000 til kr 112 572 000 | |||||
3854 | Tiltak i barne- og ungdomsvernet | ||||
4 | Refusjon av ODA-godkjente utgifter, nedsettes med | 19 171 000 | |||
fra kr 51 917 000 til kr 32 746 000 | |||||
3856 | Barnevernets omsorgssenter for enslige, mindreårige asylsøkere | ||||
4 | Refusjon av ODA-godkjente utgifter, nedsettes med | 113 462 000 | |||
fra kr 424 928 000 til kr 311 466 000 | |||||
3904 | Brønnøysundregistrene | ||||
3 | Refusjoner og inntekter knyttet til forvaltning av Altinn-løsningen, forhøyes med | 40 000 000 | |||
fra kr 100 000 til kr 40 100 000 | |||||
3907 | Sjøfartsdirektoratet | ||||
1 | Gebyrer for skip og offshoreinstallasjoner i NOR, nedsettes med | 6 000 000 | |||
fra kr 127 300 000 til kr 121 300 000 | |||||
2 | Maritime personellsertifikater, forhøyes med | 6 000 000 | |||
fra kr 9 000 000 til kr 15 000 000 | |||||
3908 | Skipsregistrene | ||||
1 | Gebyrer NOR, nedsettes med | 1 500 000 | |||
fra kr 11 850 000 til kr 10 350 000 | |||||
2 | Gebyrer NIS, nedsettes med | 200 000 | |||
fra kr 5 300 000 til kr 5 100 000 | |||||
3950 | Forvaltning av statlig eierskap | ||||
(NY) | 71 | Tilbakeføring av tilskudd til restrukturering, Mesta AS, bevilges med | 129 000 000 | ||
(NY) | 95 | Avskriving av aksjekapital, Venturefondet AS, bevilges med | 13 400 000 | ||
(NY) | 97 | Tilbakeføring av aksjekapital, Venturefondet AS, bevilges med | 24 700 000 | ||
4023 | Fiskeri-, havbruks- og transportrettet FoU | ||||
90 | Tilbakebetaling lån fra Nofima, nedsettes med | 38 558 000 | |||
fra kr 42 842 000 til kr 4 284 000 | |||||
4100 | Landbruks- og matdepartementet | ||||
1 | Refusjoner m.m., nedsettes med | 417 000 | |||
fra kr 517 000 til kr 100 000 | |||||
(NY) | 40 | Salg av eiendom, bevilges med | 5 500 000 | ||
4112 | Kunnskapsutvikling og beredskap m.m. på matområdet | ||||
30 | Husleie, Bioforsk, forhøyes med | 546 000 | |||
fra kr 17 870 000 til kr 18 416 000 | |||||
4115 | Mattilsynet | ||||
1 | Gebyr m.m., nedsettes med | 20 500 000 | |||
fra kr 137 642 000 til kr 117 142 000 | |||||
4441 | Klima- og forurensningsdirektoratet | ||||
2 | Inntekter, statlig ordning for frivillig kjøp av klimakvoter, nedsettes med | 3 382 000 | |||
fra kr 5 463 000 til kr 2 081 000 | |||||
4465 | Statens kartverk, arbeid med tinglysing og nasjonal geografisk infrastruktur | ||||
(NY) | 1 | Gebyrinntekter tinglysing, borettslag, bevilges med | 51 760 000 | ||
(NY) | 2 | Gebyrinntekter tinglysing, fast eiendom, bevilges med | 950 800 000 | ||
4471 | Norsk Polarinstitutt | ||||
3 | Inntekter fra diverse tjenesteyting, forhøyes med | 28 475 000 | |||
fra kr 21 525 000 til kr 50 000 000 | |||||
4618 | Skatteetaten | ||||
2 | Andre inntekter, forhøyes med | 40 000 000 | |||
fra kr 30 000 000 til kr 70 000 000 | |||||
4638 | Salg av klimakvoter | ||||
1 | Salgsinntekter, nedsettes med | 135 000 000 | |||
fra kr 825 000 000 til kr 690 000 000 | |||||
4720 | Felles ledelse og kommandoapparat | ||||
1 | Driftsinntekter, forhøyes med | 47 057 000 | |||
fra kr 20 641 000 til kr 67 698 000 | |||||
4725 | Fellesinstitusjoner og -inntekter under Forsvarsstaben | ||||
1 | Driftsinntekter, forhøyes med | 11 333 000 | |||
fra kr 30 113 000 til kr 41 446 000 | |||||
4731 | Hæren | ||||
1 | Driftsinntekter, forhøyes med | 28 926 000 | |||
fra kr 3 625 000 til kr 32 551 000 | |||||
4732 | Sjøforsvaret | ||||
1 | Driftsinntekter, forhøyes med | 7 720 000 | |||
fra kr 24 205 000 til kr 31 925 000 | |||||
4733 | Luftforsvaret | ||||
1 | Driftsinntekter, forhøyes med | 16 972 000 | |||
fra kr 97 662 000 til kr 114 634 000 | |||||
4734 | Heimevernet | ||||
1 | Driftsinntekter, forhøyes med | 1 610 000 | |||
fra kr 1 878 000 til kr 3 488 000 | |||||
4740 | Forsvarets logistikkorganisasjon | ||||
1 | Driftsinntekter, nedsettes med | 95 523 000 | |||
fra kr 236 627 000 til kr 141 104 000 | |||||
4810 | Oljedirektoratet | ||||
1 | Gebyrinntekter, forhøyes med | 7 000 000 | |||
fra kr 10 400 000 til kr 17 400 000 | |||||
2 | Oppdrags- og samarbeidsvirksomhet, forhøyes med | 30 000 000 | |||
fra kr 39 300 000 til kr 69 300 000 | |||||
4825 | Omlegging av energibruk og energiproduksjon | ||||
85 | Fondsavkastning, nedsettes med | 1 000 000 | |||
fra kr 796 000 000 til kr 795 000 000 | |||||
4833 | CO2-håndtering | ||||
(NY) | 1 | Salg av andel, TCM DA, bevilges med | 25 000 000 | ||
(NY) | 80 | Renter, TCM DA, bevilges med | 8 300 000 | ||
5310 | Statens lånekasse for utdanning | ||||
29 | Termingebyr, nedsettes med | 1 278 000 | |||
fra kr 29 478 000 til kr 28 200 000 | |||||
90 | Redusert lån og rentegjeld, nedsettes med | 946 800 000 | |||
fra kr 7 685 500 000 til kr 6 738 700 000 | |||||
93 | Omgjøring av studielån til stipend, forhøyes med | 204 800 000 | |||
fra kr 4 134 200 000 til kr 4 339 000 000 | |||||
5312 | Husbanken | ||||
90 | Avdrag, forhøyes med | 11 800 000 | |||
fra kr 8 964 400 000 til kr 8 976 200 000 | |||||
5325 | Innovasjon Norge | ||||
50 | Tilbakeføring fra landsdekkende innovasjonsordning, forhøyes med | 3 700 000 | |||
fra kr 5 000 000 til kr 8 700 000 | |||||
70 | Låne- og garantiprovisjoner, forhøyes med | 4 300 000 | |||
fra kr 40 000 000 til kr 44 300 000 | |||||
5440 | Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten | ||||
24 | Driftsresultat: | ||||
1 | Driftsinntekter | 157 700 000 000 | |||
2 | Driftsutgifter | -36 300 000 000 | |||
3 | Lete- og feltutviklingsutgifter | -2 500 000 000 | |||
4 | Avskrivninger | -14 000 000 000 | |||
5 | Renter av statens kapital | -7 000 000 000 | |||
97 900 000 000 | |||||
30 | Avskrivninger, nedsettes med | 6 800 000 000 | |||
fra kr 20 800 000 000 til kr 14 000 000 000 | |||||
80 | Renter av statens kapital, forhøyes med | 200 000 000 | |||
fra kr 6 800 000 000 til kr 7 000 000 000 | |||||
(NY) | 89 | Oppgjør etter garantierklæring, bevilges med | 875 000 000 | ||
5491 | Avskrivning på statens kapital i statens forretningsdrift | ||||
30 | Avskrivninger, nedsettes med | 14 900 000 | |||
fra kr 704 105 000 til kr 689 205 000 | |||||
5501 | Skatter på formue og inntekt | ||||
73 | Skatt av opparbeidede forpliktelser i rederiene, nedsettes med | 3 750 000 000 | |||
fra kr 1 250 000 000 til kr -2 500 000 000 | |||||
5521 | Merverdiavgift | ||||
70 | Avgift, forhøyes med | 58 000 000 | |||
fra kr 189 600 000 000 til kr 189 658 000 000 | |||||
5542 | Avgift på mineralolje mv. | ||||
70 | Avgift på mineralolje, nedsettes med | 500 000 | |||
fra kr 1 311 000 000 til kr 1 310 500 000 | |||||
72 | Avgift på gass, nedsettes med | 13 000 000 | |||
fra kr 13 000 000 til kr 0 | |||||
5543 | Miljøavgift på mineralske produkter mv. | ||||
70 | CO2-avgift, nedsettes med | 11 000 000 | |||
fra kr 4 823 000 000 til kr 4 812 000 000 | |||||
5546 | Avgift på sluttbehandling av avfall | ||||
70 | Avgift på sluttbehandling av avfall, nedsettes med | 16 000 000 | |||
fra kr 252 000 000 til kr 236 000 000 | |||||
5575 | Sektoravgifter under Fiskeri- og kystdepartementet | ||||
74 | Sektoravgifter Kystverket, nedsettes med | 4 750 000 | |||
fra kr 653 525 000 til kr 648 775 000 | |||||
5576 | Sektoravgifter under Landbruks- og matdepartementet | ||||
71 | Totalisatoravgift, nedsettes med | 15 000 000 | |||
fra kr 125 000 000 til kr 110 000 000 | |||||
5582 | Sektoravgifter under Olje- og energidepartementet | ||||
70 | Bidrag til kulturminnevern, nedsettes med | 6 477 000 | |||
fra kr 6 500 000 til kr 23 000 | |||||
5603 | Renter av statens kapital i statens forretningsdrift | ||||
80 | Renter av statens faste kapital, forhøyes med | 2 300 000 | |||
fra kr 71 729 000 til kr 74 029 000 | |||||
5605 | Renter av statskassens kontantbeholdning og andre fordringer | ||||
(NY) | 87 | Renteinntekter mv. fra Statens finansfond, bevilges med | 56 300 000 | ||
5607 | Renter av boliglånsordningen i Statens Pensjonskasse | ||||
80 | Renter, nedsettes med | 3 000 000 | |||
fra kr 734 000 000 til kr 731 000 000 | |||||
5611 | Aksjer i NSB AS | ||||
85 | Utbytte, forhøyes med | 27 000 000 | |||
fra kr 145 000 000 til kr 172 000 000 | |||||
5615 | Husbanken | ||||
80 | Renter, nedsettes med | 238 400 000 | |||
fra kr 3 856 700 000 til kr 3 618 300 000 | |||||
5617 | Renter fra Statens lånekasse for utdanning | ||||
80 | Renter, nedsettes med | 430 600 000 | |||
fra kr 3 788 500 000 til kr 3 357 900 000 | |||||
5623 | Aksjer i Baneservice AS | ||||
(NY) | 85 | Utbytte, bevilges med | 20 400 000 | ||
5625 | Renter og utbytte fra Innovasjon Norge | ||||
(NY) | 81 | Rentemargin, innovasjonslåneordningen, bevilges med | 14 100 000 | ||
(NY) | 85 | Utbytte, lavrisikolåneordningen, bevilges med | 21 200 000 | ||
86 | Utbytte fra investeringsfond for Nordvest-Russland og Øst-Europa, nedsettes med | 2 200 000 | |||
fra kr 3 000 000 til kr 800 000 | |||||
5652 | Innskuddskapital i Statskog SF | ||||
85 | Utbytte, forhøyes med | 5 100 000 | |||
fra kr 5 000 000 til kr 10 100 000 | |||||
5656 | Aksjer i selskaper under NHDs forvaltning | ||||
85 | Utbytte, forhøyes med | 4 436 300 000 | |||
fra kr 4 613 700 000 til kr 9 050 000 000 | |||||
5680 | Innskuddskapital i Statnett SF | ||||
85 | Utbytte, nedsettes med | 48 000 000 | |||
fra kr 180 000 000 til kr 132 000 000 | |||||
5685 | Aksjer i Statoil ASA | ||||
85 | Utbytte, nedsettes med | 2 671 000 000 | |||
fra kr 15 489 000 000 til kr 12 818 000 000 | |||||
5701 | Diverse inntekter | ||||
73 | Refusjon fra bidragspliktige, nedsettes med | 10 000 000 | |||
fra kr 390 000 000 til kr 380 000 000 | |||||
5704 | Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs mv. | ||||
2 | Dividende, nedsettes med | 55 000 000 | |||
fra kr 235 000 000 til kr 180 000 000 | |||||
5705 | Refusjon av dagpenger | ||||
1 | Refusjon dagpenger, statsgaranti ved konkurs, forhøyes med | 10 000 000 | |||
fra kr 65 000 000 til kr 75 000 000 | |||||
3 | Refusjon av dagpenger fra EØS-land, forhøyes med | 400 000 | |||
fra kr 2 600 000 til kr 3 000 000 |
II
Merinntektsfullmakter
Stortinget samtykker i at:
1. Kunnskapsdepartementet i 2010 kan:
overskride bevilgningen under | mot tilsvarende merinntekter under |
kap. 229 post 1 | kap. 3229 postene 2 og 61 |
2. Samferdselsdepartementet i 2010 kan:
overskride bevilgningen under | mot tilsvarende merinntekter under |
kap. 1350 postene 23 og 30 | kap. 4350 postene 1, 2 og 6 |
3. Miljøverndepartementet i 2010 kan:
overskride bevilgningen under | mot tilsvarende merinntekter under |
kap. 1465 post 1 | kap. 4465 post 1 |
III
Fullmakt til å utgiftsføre uten bevilgning
Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2010 kan utgiftsføre uten bevilgning utlån til Norpipe Oil AS på inntil 25 mill. kroner under kap. 2440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten, post 90 Lån til Norpipe Oil AS.
IV
Bestillingsfullmakter
Stortinget samtykker i at:
1. Fiskeri- og kystdepartementet i 2010 kan foreta bestillinger utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:
Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme |
1062 | Kystverket | ||
45 | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold | 68 mill. kroner |
2. Olje- og energidepartementet i 2010 kan foreta bestillinger utover gitte bevilgninger innenfor følgende beløp:
Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme |
1810 | Oljedirektoratet | ||
45 | Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold | 10 mill. kroner |
V
Fullmakt til å inngå forpliktelser utover gitt bevilgning
Stortinget samtykker i at Olje- og energidepartementet i 2010 kan pådra seg forpliktelser utover gitte bevilgninger innenfor følgende beløp:
Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme |
1810 | Oljedirektoratet | ||
21 | Spesielle driftsutgifter | 10 mill. kroner |
VI
Tilsagnsfullmakter
Stortinget samtykker i at:
1. Kommunal- og regionaldepartementet i 2010 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:
Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme |
581 | Bolig- og bomiljøtiltak | ||
75 | Boligtilskudd til etablering, tilpasning og utleieboliger | 382,8 mill. kroner | |
586 | Tilskudd til omsorgsboliger og sykehjemplasser | ||
64 | Investeringstilskudd | 1 544,7 mill. kroner |
2. Arbeidsdepartementet i 2010 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:
Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme |
634 | Arbeidsmarkedstiltak | ||
76 | Tiltak for arbeidssøkere | 3 256 mill. kroner |
3. Miljøverndepartementet i 2010 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:
Kap. | Post | Betegnelse | Samlet ramme |
1427 | Direktoratet for naturforvaltning | ||
30 | Statlige erverv, båndlegging av friluftsområder | 65 mill. kroner |
VII
Deltakelse i International Finance Facility for Immunisation II (IFFlm II)
Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet i 2010 kan:
1. inngå avtale om bidrag til IFFlm II med inntil 1,5 mrd. kroner i perioden 2010–2020.
2. fravike stortingsvedtak av 8. november 1984 om utbetaling av tilskudd før det er behov for å dekke de aktuelle utgiftene og bruke tilskudd som sikkerhet for lån.
VIII
Garantifullmakt
Stortinget samtykker i at Nærings- og handelsdepartementet i 2010 kan gi Garantiinstituttet for eksportkreditt fullmakt til å gi tilsagn om nye garantier innenfor en ramme for nye garantier og gammelt ansvar på 120 000 mill. kroner ved eksport til og investeringer i utlandet innenfor Alminnelig garantiordning og inkludert Gammel alminnelig ordning. Garantivirksomheten skal finne sted innenfor de rammer som «Arrangement on Officially Supported Export Credits» setter. Alminnelig garantiordning skal drives i balanse på lang sikt. Nærings- og handelsdepartementet kan gi utfyllende bestemmelser om gjennomføringen av dette vedtaket.
IX
Utlånsfullmakt
Stortinget samtykker i at Nærings- og handelsdepartementet i 2010 kan gi Innovasjon Norge fullmakt til å gi tilsagn om nye landsdekkende innovasjonslån innenfor en ramme på 700 mill. kroner.
X
Toårige budsjettvedtak
Stortinget samtykker i at Utenriksdepartementet kan slutte seg til toårige budsjettvedtak i ILO.
XI
Fullmakt til å gjennomføre investeringsprosjektet PERFORM
Stortinget samtykker i at Arbeidsdepartementet i 2010 kan gjennomføre PERFORM-prosjektet i Statens Pensjonskasse, herunder forplikte staten innenfor en samlet kostnadsramme på 1 287 mill. kroner.
XII
Avtale om kjøp
Stortinget samtykker i at Landbruks- og matdepartementet i 2010 kan inngå avtale om kjøp av Giesesalt for en periode på inntil 6 år.
XIII
Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for riksvegferjedriften
Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2010 kan forplikte staten for framtidige budsjettår utover gitt bevilgning på kap. 1320 Statens vegvesen, post 72 Kjøp av riksvegferjetjenester, slik at samlet ramme for gamle og nye forpliktelser ikke overstiger 3 600 mill. kroner, og slik at forpliktelsene som forfaller hvert år ikke overstiger 460 mill. kroner.
XIV
Tilføyelse av stikkord
Stortinget samtykker i at stikkordet «overslagsbevilgning» tilføyes bevilgningen under kap. 2410 Statens lånekasse for utdanning, post 76 Startstipend for kvotestudenter, i statsbudsjettet for 2010.
XV
Fastsetting av fordelingsnøkkel for visse tilskudd
Det ordinære offentlige driftstilskuddet til knutepunktinstitusjoner utenom Nord-Norge fordeles mellom de offentlige tilskuddspartene med 60 pst. på staten og 40 pst. på regionen, jf. kap. 323 Musikkformål, post 72 Knutepunktinstitusjoner, kap. 326 Språk-, litteratur- og bibliotekformål, post 72 Knutepunktinstitusjoner og kap. 328 Museums- og andre kulturvernformål, post 70 Det nasjonale museumsnettverket.
XVI
Unnlatelse av å disponere overførte midler
Stortinget samtykker i at det unnlates disponert 41,7 mill. kroner av overførte midler fra 2009 på kap. 702 Beredskap, post 21 Spesielle driftsutgifter.
XVII
Salg av fast eiendom under Landbruks- og matdepartementet
Stortinget samtykker i at Landbruks- og matdepartementet i 2010 kan selge:
1. innkjøpt og opprinnelig eiendom for inntil 13 mill. kroner
2. eiendom på Kjeller i Skedsmo kommune og benytte salgsinntekter til å dekke utgifter knyttet til eiendommen.
XVIII
Overdragelse av eiendom under Miljøverndepartementet
Stortinget samtykker i at:
1. Miljøverndepartementet i 2010 kan overdra bygninger og anlegg på Hjerkinnhus i Dovre kommune vederlagsfritt til Dovre kommune på vilkår som fremgår av omtalen av saken i Prop. 125 S (2009–2010).
2. inntekten fra salget av messe-/forlegningsdelen av anlegget benyttes til utviklingsmidler til Norsk Villreinsenter Nord.
XIX
Endringer av kapittel- og postbetegnelser
Stortinget samtykker i følgende endringer av kapittel- og postbetegnelser i statsbudsjettet for 2010:
1. Kap. 1602 Kredittilsynet endres til kap. 1602 Finanstilsynet.
2. Post 70 Kredittilsynet, bidrag fra tilsynsenhetene under kap. 5580 Sektoravgifter under Finansdepartementet, endres til post 70 Finanstilsynet, bidrag fra tilsynsenhetene.
XX
Avskrivning av differanser i Forsvarsbyggs regnskap
Stortinget samtykker i at Forsvarsbyggs mellomværende med statskassen, i statsregnskapet for 2010, krediteres med netto 26 360 109 kroner mot konto for forskyvning i balansen.
XXI
Energiavgift på naturgass og LPG
Frå 1. juli 2010 gjer ein følgjande endringar i Stortingets vedtak 26. november 2009 om energiavgift på naturgass og LPG for budsjetterminen 2010:
Vedtaket om energiavgift på naturgass og LPG blir oppheva.
XXII
CO2-avgift på mineralske produkter
Fra 1. september 2010 gjøres følgende endringer i Stortingets vedtak 26. november 2009 om CO2-avgift på mineralske produkter for budsjetterminen 2010:
§ 1 skal lyde:
Fra 1. september 2010 skal det i henhold til lov 19. mai 1933 nr. 11 om særavgifter betales CO2-avgift til statskassen ved innførsel og innenlandsk produksjon av følgende mineralske produkter med følgende beløp:
a) Mineralolje: kr 0,58 pr. liter. For mineralolje til innenriks luftfart skal det betales avgift med kr 0,68 pr. liter. For mineralolje til treforedlingsindustrien, sildemel- og fiskemelindustrien skal det betales avgift med kr 0,30 pr. liter.
b) Bensin: kr 0,86 pr. liter.
c) Naturgass: kr 0,43 pr. Sm3.
d) LPG: kr 0,65 pr. kg.
Det skal betales avgift med kr 0,05 pr. Sm3 naturgass og kr 0 pr. kg LPG for naturgass og LPG som leveres til
1. industri og bergverk som benyttes i forbindelse med selve produksjonsprosessen,
2. bruk som gir kvotepliktige utslipp etter klimakvoteloven.
Fritaket i § 2 første ledd bokstav g kommer ikke til anvendelse for naturgass og LPG.
Departementet kan gi forskrift om hva som omfattes av avgiftsplikten og om grunnlaget for avgiften.
§ 5 skal lyde:
Det gis fritak, refusjon eller ytes tilskudd for CO2-avgift på naturgass og LPG til
a) kjemisk reduksjon eller elektrolyse, metallurgiske og mineralogiske prosesser,
b) veksthusnæringen,
c) motorvogner tilhørende diplomater mv.,
d) skip i utenriks fart,
e) fly i utenriks fart,
f) fiske og fangst i fjerne farvann,
g) fiske og fangst i nære farvann,
h) gods- og passasjertransport i innenriks sjøfart.
Det gis fritak, refusjon eller ytes tilskudd for avgift for andel biogass i naturgass og LPG.
Gjeldende § 5 blir § 6. Andre ledd skal lyde:
Departementet kan ved overtredelse av §§ 2 – 5 nekte fritak, nedsettelse eller tilskudd for kortere eller lengre tid.
Gjeldende §§ 6 og 7 blir §§ 7 og 8.
II oppheves.
XXIII
Grunnavgift på fyringsolje mv.
Frå 1. juli 2010 gjer ein følgjande endring i Stortingets vedtak 26. november 2009 om grunnavgift på fyringsolje mv. for budsjetterminen 2010:
§ 2 ny bokstav o skal lyde:
o) benyttes til høsting av tang og tare.
XXIV
Avgift på sluttbehandling av avfall
Frå 1. oktober 2010 gjer ein følgjande endringar i Stortingets vedtak 26. november 2009 om avgift på sluttbehandling av avfall for budsjetterminen 2010:
§ 3 blir oppheva.
§ 4 andre ledd blir oppheva. Noverande tredje ledd blir andre ledd.
Noverande §§ 4, 5 og 6 blir §§ 3, 4 og 5.
XXV
Avgift på utslipp av NOx
Frå 1. oktober 2010 gjer ein følgjande endring i Stortingets vedtak 26. november 2009 om avgift på utslipp av NOx for budsjetterminen 2010:
§ 1 andre ledd blir oppheva. Gjeldande tredje ledd blir andre ledd.
XXVI
Produktavgift til folketrygden for fiskeri-, hval- og selfangstnæringen
Frå 1. juli 2010 gjer ein følgjande endring i Stortingets vedtak 26. november 2009 om produktavgift til folketrygda for fiskeri-, kval- og selfangstnæringa for budsjetterminen 2010:
II første setning skal lyde:
Produktavgifta skal vere 3,1 prosent frå og med 1. juli 2010.
XXVII
Merverdiavgift
Fra 1. juli 2010 gjøres følgende endringer i Stortingets vedtak om merverdiavgift for budsjetterminen 2010:
§ 4 bokstav e og nye bokstaver f til h skal lyde:
e) kringkastingstjenester som nevnt i merverdiavgiftsloven § 5-7,
f) adgang til utstillinger i museer mv. som nevnt i merverdiavgiftsloven § 5-9,
g) adgang til fornøyelsesparker mv. som nevnt i merverdiavgiftsloven § 5-10,
h) rett til å overvære idrettsarrangementer mv. som nevnt i merverdiavgiftsloven § 5-11.
Oslo, i finanskomiteen, den 11. juni 2010
Torgeir Micaelsen |
leder og ordfører |