Stemmerett for 16-åringer og republikk?
Det sittende stortinget har fremsatt en rekke grunnlovsforslag. Skjebnen til disse forslagene avgjøres av det stortinget som velges 11. september.
![](/globalassets/bilder/responsive-stortinget.no/500/4nov_grunnlov_forside_500.jpg)
Forsiden til grunnloven av 4. november 1814. Foto: Stortinget.
Grunnlovsforslag skal legges frem i ett av de tre første årene i en stortingsperiode. De blir deretter behandlet i første, andre eller tredje storting i neste periode. Tanken bak dette er at folket i valg skal kunne ta standpunkt til grunnlovsforslagene når de bestemmer seg for hvem de skal stemme på.
Det sittende stortinget har blant annet fremmet følgende forslag:
- Stemmerett fra fylte 16 år
- Gjøre Norge til republikk
- Formalisering av folkeavstemninger
- Statskirkeordningen
- Vern av liv fra unnfangelsen
- Rett til å søke asyl
- Fjerne odelsretten
- Med mer
Sammensetningen av det nyvalgte stortinget vil altså være avgjørende for utfallet av de foreslåtte grunnlovsendringene.
Behandling av grunnlovsforslag
Endringer i Grunnloven behandles i kontroll- og konstitusjonskomiteen og vedtas av Stortinget i plenum. Grunnlovsendringene må vedtas med et 2/3 flertall, og 2/3 av representantene må være til stede når vedtaket fattes.