Spørretime
Onsdag 26. mars 2014 kl. 10.00
Muntlig spørretime
Følgende regjeringsmedlemmer vil være til stede:
- Siv Jensen (FrP)
- Vidar Helgesen (H)
- Monica Mæland (H)
Ordinær spørretime
Ordinær spørretime holdes umiddelbart etter muntlig del
Innleverte spørsmål:
1. Fra Hadia Tajik (A) til statsministeren
På NSM sin sikkerheitskonferanse 19. mars sa statssekretær på SMK Laila Bokhari (H) at SMK no 'byggjer opp eit sikkerheitselement' og at dette er i ferd med å ta form. Ho er òg sitert på dette hjå NTB slik: 'Vi er nå i ferd med å bygge opp et nasjonalt sikkerhets- og beredskapselement'. Statsministeren har sjølv fleire gonger lagt vekt på at eit slikt element er viktig. Har man fått ønska nytte av løyvinga på 1,5 mill kroner, jf. Prop. 29 S (2013-2014), og kva er konkret status for beredskapselementet på SMK no?2. Fra Trygve Slagsvold Vedum (Sp) til finansministeren
Merknad: Bortfaller grunnet spørrers forfall/spørrer ikke til stedeRegjeringen har akseptert at flere næringer ikke lenger skal få differensiert arbeidsgiveravgift. Fra ulike næringsorganisasjoner er det kommet sterke reaksjoner på beslutningen. Konsekvensene blir betydelige for næringsvirksomheter, arbeidstakere og for distriktene som risikerer tap av verdiskaping og bosetting. I 2013 utgjorde differensiert arbeidsgiveravgift 13 mrd. kroner i 256 kommuner. Hvor stor blir samlet avgiftsøkning for næringene som nå foreslås unntatt ordningen?3. Fra Heidi Greni (Sp) til kommunal- og moderniseringsministeren
Næringslivet i distriktene får en milliardregning dersom differensiert arbeidsgiveravgift fjernes for flere næringer. Det samme næringslivet mistet tilgang til ca. 500 mill. kroner gjennom kutt i distriktsrettede virkemidler i budsjettet for 2014. Statsråden har gjennom media uttalt at økte kostnader til arbeidsgiveravgift vil bli kompensert krone for krone. Vil regjeringen sikre at kompensasjonen gis slik at den kommer de berørte bedrifter til gode, og vil tiltakene komme i revidert nasjonalbudsjett for 2014?4. Fra Geir Pollestad (Sp) til klima- og miljøministeren
Klima- og miljøministeren har tidligere varslet at hun skulle jobbe sammen med landbruksministeren for å finne en akseptabel løsning i svarthalespovesaken. Det går nå mot vår på Jæren. Har statsråden kommet frem til en løsning i saken?5. Fra Rasmus Hansson (MDG) til klima- og miljøministeren
Norge har i perioden 2008-2012 kjøpt kvoter tilsvarende i snitt 8,4 mill. tonn per år. Miljødirektoratet og departementet har påpekt at kvotesystemet ikke fungerer som det skal, og statsråden gjentar dette i et svar 14. mars til undertegnede, men svarer ikke på hvor store utslipp norske kvotekjøp i utlandet har bidratt til å kutte. Er det slik å forstå at statsråden ikke sitter på noen informasjon om hvor mye klimagasser, ett av de mest sentrale virkemidlene i norsk klimapolitikk, har bidratt til å kutte?6. Fra Jenny Klinge (Sp) til næringsministeren
Vi stiller klokka to gongar i året til anten normaltid eller sommartid. Praksisen er regulert i eit EU-direktiv. Forsking viser at det gir helsemessige konsekvensar for somme når søvnrytmen blir forstyrra. Statistisk sett oppstår det fleire hjarteinfarkt enn vanleg i dagane etter at ein har stilt klokka fram på våren, og det skjer fleire biluhell. I tillegg er det til ulempe for dei som må ta medisin til faste tider mot kroniske og alvorlege sjukdomar. Vil statsråden arbeide for å avvikle ordninga?7. Fra Kjersti Toppe (Sp) til helse- og omsorgsministeren
Det skjer krevjande prosessar i mange helseforetak om sjukehusfusjonar. I Buskerud kan dette føre til nedlegging av Kongsberg sykehus. Vil statsråden kunne tilrå og godkjenne dette utan at det er blitt behandla av Stortinget som ein del av ein nasjonal helse- og sjukehusplan?8. Fra Per Olaf Lundteigen (Sp) til helse- og omsorgsministeren
Styret i Vestre Viken HF vedtok 16. desember 2013 følgende: 'I tråd med Idéfaserapporten legger styret til grunn for det videre planarbeidet at det så snart som praktisk mulig skal bygges et nytt sykehus som skal ta opp i seg nåværende akuttfunksjoner ved sykehusene i Drammen og Kongsberg.' Idéfaserapporten anbefaler at tre alternative løsninger skal utredes likeverdig. Kan styret tilrå bare en løsning uten at de alternative forslagene fra idéfasen blir utredet i detalj i konseptfasen, også nullalternativet?9. Fra Ketil Kjenseth (V) til helse- og omsorgsministeren
Helsesektoren sitter med store mengder sensitive personopplysninger. Et godt personvern i helsesektoren er derfor avgjørende, særlig når det gjelder helseregistrene. Kan statsråden forsikre Stortinget om at det ikke vil bli lagt fram et lovforslag som svekker kravet til informasjonssikkerhet og personvern i forslag til ny helseregisterlov, både gjennom å lovfeste krav til stortingsbehandling for nye nasjonale helseregistre og gjennom å lovfeste hva pseudonyme helseopplysninger innebærer?10. Fra Jan Bøhler (A) til justis- og beredskapsministeren
En arbeidsgruppe som arbeider med ny våpeninstruks leverte innstilling 13. september 2013 med forslag til hvordan politiet kan sikres god og rask tilgang på våpen når det trengs. I en oversendelse fra Politidirektoratet 19. februar 2014 av et brev fra Justisdepartementet av 18. februar bes politidistriktene derimot om å beskrive 'administrative og politifaglige konsekvenser av en generell bevæpning.' Betyr dette at statsråden istedenfor å iverksette arbeidsgruppas tiltak vil gjennomføre generell bevæpning, og hvordan vil dette bli lagt fram for Stortinget?11. Fra Ivar Odnes (Sp) til kunnskapsministeren
Det er i disse dager 10 år siden de rød-grønne partiene lanserte Kulturløftet der kulturskolene var et prioritert område. Et tiltak var stimuleringsmidler til utvikling av kulturskolene. En av konklusjonene i evaluering av ordningen viser at kulturskolene er avhengig av stimuleringsmidler for å utvikle nye prosjekter og at midlene har ført til et større mangfold av aktiviteter. Hvilke ambisjoner og tiltak har regjeringen for en fortsatt utvikling av kulturskolene, slik at flere barn og ungdommer får ta del i dette tilbudet?12. Fra Sonja Mandt (A) til kunnskapsministeren
Høyre-Fremskrittspartiregjeringen har sørget for at private barnehager tildeles ytterligere 69 mill. kroner over statsbudsjettet fra 1. august 2014. Dette begrunnes i likebehandling. Fra så vel enkeltkommuner som fra KS og Telemarksforsking stilles det nå spørsmål rundt grunnlaget for denne likebehandlingen. Vil statsråden på bakgrunn av dette ta initiativ til en gjennomgang av likebehandlingsforskriften?