Innstilling fra familie-, kultur- og administrasjonskomiteen om lov om endringer i lov av 23. desember 1988 nr. 110 om statstilskott til ordninger for avtalefestet pensjon.
Dette dokument
- Innst. O. nr. 74 (1993-1994)
- Kildedok: Ot.prp. nr. 73 (1993-94)
- Dato: 13.06.1994
- Utgiver: familie-, kultur- og administrasjonskomiteen
- Sidetall: 1
Tilhører sak
Innhold
- 1. Innledning
- 2. Nærmere om forslaget
- 3. Ikrafttredelse
- 4. Komiteens merknader
- 5. Komiteens tilråding
Til Odelstinget.
Regjeringen foreslår i proposisjonen 40 % statstilskudd til løpende pensjoner for 64-åringer, tilsvarende som for 65 og 66-åringer. Ordet aldersgrense foreslås erstattet med pensjonsalder. Statens merutgifter som følge av dette anslås til 40 mill. kroner på helårsbasis og 20 mill. kroner i 1994.
Partene (Næringslivets Hovedorganisasjon, Landsorganisasjonen i Norge og Yrkesorganisasjonenes Sentralforbund) ble i 1992 enige om å utvide ordningen med avtalefestet pensjon til også å omfatte 64-åringer. Avtalen skulle ha virkning fra 1. oktober 1993, i mellomtiden skulle finansieringsspørsmålet utredes nærmere. Utvidelsen ble bekreftet under lønnsoppgjøret i 1993, men da uten statlig medfinansiering. Det ble imidlertid bevilget et engangsbeløp på 50 mill. kroner til ordningens sikringsfond.
Regjeringen satte ned et utvalg for å utrede overgangen fra yrkesaktivitet til pensjon for eldre arbeidstakere. Innstillingen fra utvalget (Lund-utvalget) forelå i januar 1994. Det advares her mot en ytterligere reduksjon av avgangsalderen.
Regjeringen har i brev av 24. mars 1994 til Fellesforbundet og Teknologibedriftenes Landsforening bl.a. gitt uttrykk for at forutsetningen for medfinansiering er at oppgjøret legger til rette for fortsatt lav kostnadsvekst og bedring av konkurranseevnen. Regjeringen gjør det også klart at det i framtiden ikke blir aktuelt å medfinansiere ytterligere nedsettelse av aldersgrensen i AFP dersom partene avtaler dette.
Endringene foreslås å tre i kraft fra 1. juli 1994, og skal gis virkning for pensjoner utbetalt fra og med dette tidspunkt.
Komiteen viser til at ordningen med avtalefestet pensjon (AFP) er kommet som resultat av forhandlinger mellom partene i arbeidslivet og at Regjeringen har lagt som forutsetning for sin medfinansiering av ordningen at oppgjøret legges til rette for fortsatt lav kostnadsvekst og bedring av konkuranseevnen, og dermed styrker grunnlaget for full sysselsetting.
Komiteen viser for øvrig til behandling av AFP i Revidert nasjonalbudsjett og de respektive fraksjoners merknader der.
Komiteens flertall, medlemmene fra Arbeiderpartiet, Senterpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Kristelig Folkeparti, viser til at partene ved årets inntektsoppgjør har lagt til grunn en statlig medfinansiering av den avtalefestede pensjonsordningen også for 64-åringer, jf. brev av 24. mars 1994 fra statsministeren til partene.
Flertallet er enig i at ordningen utvides i tråd med Regjeringens forslag.
Komiteens medlemmer fra Høyre og representanten Wetterstad viser til merknader fra Høyre og Fremskrittspartiet i Innst.S.nr.188 (St.prp. nr. 79 (1992-1993)), der det framgår at disse medlemmer går imot senking av pensjonsalderen i AFP-ordningen. Disse medlemmer støtter derfor ikke Regjeringens forslag og viser dessuten til Lund-utvalgets anbefaling.
Komiteen har for øvrig ingen merknader, viser til proposisjonen og rår Odelstinget til å gjøre følgende
I lov av 23. desember 1988 nr. 110 om statstilskott til ordninger for avtalefestet pensjon, gjøres følgende endringer:
§ 2 første ledd første punktum skal lyde:
Tilskott kan bare ytes til ordninger med en laveste pensjonsalder på 64 år.
§ 6 første punktum skal lyde:
Statstilskott utgjør 40 % av vedkommende pensjonsordnings utgifter til pensjonsytelser for personer som har fylt 64 år.
Endringene trer i kraft 1. juli 1994.
Oslo, i familie-, kultur- og administrasjonskomiteen, den 13. juni 1994. |
Grethe G. Fossum, |
Per Skau, | Eli Sollied Øveraas, |
leder. |
ordfører. | sekretær. |