![Foran fra venstre: Søren Espersen (Danmark), Anniken Huitfeldt (Norge), Jóna Sólveig Elinardottir (Island) og Kenneth Forslund (Sverige). Bak fra venstre: Jouzas Bernatonis (Litauen), Matti Vanhanen (Finland), Ojars Eriks Kalnins (Latvia) og Marko Mihkelson (Esland). Foto: Folketinget.](/globalassets/bilder/responsive-stortinget.no/840/840_nordisk_baltisk_mote.jpg)
Foran fra venstre: Søren Espersen (Danmark), Anniken Huitfeldt (Norge), Jóna Sólveig Elinardottir (Island) og Kenneth Forslund (Sverige). Bak fra venstre: Jouzas Bernatonis (Litauen), Matti Vanhanen (Finland), Ojars Eriks Kalnins (Latvia) og Marko Mihkelson (Esland). Foto: Folketinget.
Huitfeldt på nordisk-baltisk møte i København
NATO og europeisk utenriks-, sikkerhets-, og forsvarspolitikk etter valget av Trump, samt brexit, var hovedtemaer under vårens møte mellom lederne i utenrikskomiteene i de nordiske og baltiske landene.
Anniken Huitfeldt (A), leder for utenriks- og forsvarskomiteen, deltok 2. og 3. april på det halvårlige møtet mellom utenrikskomitelederne i de åtte nordiske og baltiske landene i Folketinget i København. Som del av programmet møtte parlamentarikerne den danske forsvarsminister Claus Hjort Frederiksen, USA-forsker Vibeke Tjalve fra dansk internasjonalt institutt (DIIS) og den britiske ambassadøren i Danmark, Dominic Schroeder.
Under møtet drøftet politikerne blant annet utviklingen i NATO og ulike trusler mot sikkerheten i Europa, inkludert terrorisme og cybertrusler. NATOs 2%-mål for forsvarsutgifter ble diskutert, herunder de forsterkede kravene fra Trump-administrasjonen om å oppfylle målet raskt. Forholdet til Russland ble også drøftet.
– Det er meget nyttig å diskutere felles utenriks- og sikkerhetspolitiske utfordringer med våre nordiske og baltiske kolleger. Det er særlig viktig i en tid med usikkerhet i Europa der nye signaler fra president Trump, forholdet til Russland og brexit preger utviklingen, sier Anniken Huitfeldt.
Parlamentarikerne drøftet også de kommende forhandlingene om Storbritannias utmelding av EU. Dette har stor betydning ikke bare for de seks EU-medlemmene i den nordisk-baltiske kretsen, men også for Norge og Island som EØS-medlemmer.
– For Norge er det viktig å følge forhandlingene mellom EU og Storbritannia så tett som mulig siden landet også skal gå ut av EØS. Det vil være svært viktig at også Norge får på plass en god avtale med Storbritannia etter forhandlingene med EU er avsluttet, legger Huitfeldt til.