1. Innledning
Etter samelovens § 1-3 skal Sametingets årsmelding oversendes Regjeringen. Årsmeldingen fremlegges for Stortinget hvert år. Meldingen er et styringsdokument for Regjeringen og Stortinget ved behandling og drøfting av samiske spørsmål.
Sametinget har levert sin årsmelding for 1999 til departementet. Årsmeldingen er en redegjørelse for det politiske arbeidet i Sametinget, for Sametingets forvaltningsoppgaver, og for økonomiske og administrative utfordringer.
Regjeringen har som mål å legge fram en mer prinsipiell drøfting av norsk samepolitikk hvert fjerde år. Dette skjedde sist i St.meld. nr. 41 (1996-1997) og i tilleggsmelding St.meld. nr. 18 (1997-1998). Regjeringen tar sikte på å legge fram neste prinsippmelding våren 2001.
I stortingsmeldingen er Sametingets årsmelding lagt inn som et nytt kapittel 2 .
Komiteen, medlemmene fra Arbeiderpartiet, lederen Berit Brørby, Odd Eriksen, Aud Gaundal, Einar Johansen og Leif Lund, fra Fremskrittspartiet, Torbjørn Andersen og Lodve Solholm, fra Kristelig Folkeparti, Anita Apelthun Sæle og Ivar Østberg, fra Høyre, Sverre J. Hoddevik og Erna Solberg, fra Senterpartiet, Magnhild Meltveit Kleppa, og fra Sosialistisk Venstreparti, Karin Andersen, har mottatt St.meld. nr. 7 (2000-2001) Sametingets årsmelding og Regjeringens kommentar til denne. Komiteen vil i hovedsak forholde seg til Regjeringens kommentarer. Komiteen har merket seg at Regjeringen har som mål å legge fram en prinsipiell drøfting av norsk samepolitikk. Dette skjedde sist i St.meld. nr. 41 (1996-1997) og i tilleggsmelding St.meld. nr. 18 (1997-1998). Komiteen har merket seg at Regjeringen tar sikte på å legge fram neste prinsippmelding våren 2001, og forutsetter at de langsiktige politiske retningslinjer fra regjering og Storting vil bli gitt i forbindelse med behandling av denne.
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet er av den prinsipielle oppfatning at Sametinget bør nedlegges.
Disse medlemmer mener det er galt at en bestemt utvalgt etnisk folkegruppe, samene, skal ha et eget folkevalgt organ, Sametinget, ved siden av Storting, fylkesting og kommunestyre. Så lenge kriteriene for valgbarhet og valgdeltakelse til sametingsvalg utelukkende er basert på at man tilhører en bestemt etnisk folkegruppe, den samiske, kan dette ikke på noen måte anses som en akseptabel begrunnelse for å opprettholde Sametinget etter disse medlemmers syn.
Disse medlemmer avviser bestemt at demokratiske rettigheter i det norske samfunn skal være begrenset av etnisk opprinnelse slik tilfelle er ved sametingsvalget. Ved sametingsvalget må man være etnisk same for å bli oppført i samemanntallet og dermed valgbar eller stemmeberettiget. At etnisk tilhørighet er ekskluderende eller inkluderende for tildeling av demokratiske rettigheter for norske statsborgere er uakseptabelt for disse medlemmer. Eksklusive demokratiske rettigheter til utvalgte folkegrupper som er basert på etnisk tilhørighet bør Storting og regjering være svært varsom med å gi aksept for. Selv om krav om særrettigheter kan fremsettes som tilsynelatende legitime krav fra grupper som kjemper for sin egen kultur, sitt språk eller krever spesielle rettigheter ellers, så bør slike krav allikevel avvises av hensyn til prinsippet om mest mulig likebehandling av alle landets statsborgere. Likebehandling bør finne sted på alle områder i det norske samfunnet, også innenfor det demokratiske valgsystemet. Det er derfor uheldig at etnisk tilhørighet er et avgjørende kriterium for tildeling av en grunnleggende demokratisk rettighet som valgbarhet og valgdeltakelse til sametingsvalget. Er man ettergivende for krav om ulike særrettigheter til utvalgte befolkningsgrupper vil dette over tid resultere i økt fare for motsetninger og konflikter mellom folkegrupper i Norge.
Disse medlemmer er bekymret over at sentrale norske myndigheter bidrar til nettopp slik negativ utvikling i Finnmark.