![Deler av Stortingets delegasjon til PACES vintersesjon. Fra v. Lise Selnes, Ingjerd Schou, Lise Christoffersen og Even Eriksen.](/globalassets/bilder/responsive-stortinget.no/840/840---pace-vinter-2023.jpg)
Deler av Stortingets delegasjon til PACES vintersesjon. Fra v. Lise Selnes, Ingjerd Schou, Lise Christoffersen og Even Eriksen. Andreas Sjalg Unneland og Ingvild Wetrhus Torsvik var ikke tilstede da bildet ble tatt. Foto: Stortinget
Europarådets framtid og straffeansvar for krigsforbrytelser
Dette var sentralt i debattene under Europarådets parlamentarikerforsamling (PACE) vintersesjonen 23.–27. januar i Strasbourg.
Stortingets delegasjon deltok med 6 representanter, Ingjerd Schou (H), Lise Christoffersen (A), Even Eriksen (A), Lise Selnes (A), Andreas Sjalg Unneland (SV), Ingvild Wetrhus Thorsvik (V).
Forberedelsene til Europarådets fjerde toppmøte satte sitt preg på sesjonsuken og mange av debattene. Det samme gjorde konsekvensene av krigen i Ukraina, samt etterforskning og rettsforfølging av brudd på folkeretten i den pågående krigen.
Fjerde toppmøte
Det er 18 år siden sist Europarådet holdt et toppmøte for stats- og regjeringssjefer, og bare fjerde gang i løpet av den 74 år lange historien. En egen rapport med PACEs anbefalinger og forventinger til toppmøtet ble diskutert.
– Demokratiet svekkes i stadig flere land i Europa. Russlands angrep på Ukraina har vist oss hva som skjer når respekten for demokrati, menneskerettigheter og rettsstatsprinsipper forvitrer. En viktig ambisjon for toppmøtet blir derfor at medlemslandene på nytt forplikter seg til å respektere disse grunnleggende verdiene og prinsippene til Europarådet, sier delegasjonsleder Ingjerd Schou (H) som deltok i debatten.
Straffeansvar for krigsforbrytelser
En resolusjon om de menneskerettslige og juridiske aspektene ved krigen i Ukraina ble enstemmig vedtatt. Denne understreket viktigheten av å straffeforfølge russiske politiske og militære ledere for angrepet på Ukraina, og det grove bruddet på folkeretten som dette utgjør. Forsamlingen kom med en sterk oppfordring om å få på plass en internasjonal spesialdomstol for dette formålet. Det samme gjaldt straffeforfølgelse av krigsforbrytelser, forbrytelser mot menneskeheten og folkemordlignende forbrytelser.
En egen debatt tok også opp straffeforfølgelse av fremmedkrigere som vervet seg og kjempet for Daesh i Syria og Irak. FN-ledede undersøkelser har dokumenter alvorlige krigsforbrytelser, forbrytelser mot menneskeheten og mulige folkemordlignende forbrytelser. Svært få av disse fremmedkrigerne er stilt for retten.
Vold mot kvinner
I løpet av uken var det hele fire debatter som fra ulikt perspektiv tok opp omfanget av vold mot kvinner både i krig og i fredstid. Både Even Eriksen (A) og Andreas Sjalg Unneland (SV) deltok i disse debattene. Begge framhevet Istanbulkonvensjonens avgjørende betydningen i kampen for bekjempelse av vold mot Kvinner.
– En viktig faktor i denne innsatsen er utdanning, og det å gå foran, og sette gode eksempler for neste generasjon, sier Even Eriksen (A), som også ble valgt til forsamlingens temarapportør for bekjempelse av vold mot kvinner.
Istanbulkonvensjonen er det beste internasjonale rammeverket vi har for beskyttelse av kvinner mot kjønnsbasert vold. Det er derfor svært positivt at hele 37 land nå har ratifisert den, sier Andreas Sjalg Unneland (SV). Men på samme tid er det like uakseptabelt at Tyrkia har trukket seg fra den, og at åtte europarådsland ennå ikke har ratifisert konvensjonen – 12 år etter at den trådte i kraft i 2011.
Konflikter
Konflikten mellom Armenia og Aserbajdsjan i Nagorno Karabakh (Lachinkorridoren), og den spente situasjonen mellom Beograd og Pristina satte også sitt preg på sesjonen. To aktualitetsdebatter ble avholdt om den siste tidens utvikling, i tillegg til at dette gikk igjen i spørsmål som ble stilt til Tysklands utenriksminister Barock, og Islands statsminister Jakobsdottir, som begge talte til forsamlingen.
Les mer om Stortingets delegasjon til Europarådets parlamentarikerforsamling (PACE)