Spørretime
Onsdag 09. mai 2012 kl. 10.00
Muntlig spørretime
Følgende regjeringsmedlemmer vil være til stede:
- Bård Vegar Solhjell (SV)
- Liv Signe Navarsete (Sp)
- Anniken Huitfeldt (A)
Ordinær spørretime
Ordinær spørretime holdes umiddelbart etter muntlig del
Innleverte spørsmål:
1. Fra Ketil Solvik-Olsen (FrP) til finansministeren
Regjeringen sier økt veibygging nå må finansieres med tilsvarende mindre pensjoner eller høyere skatt senere. Det forutsetter i så fall at bedre infrastruktur ikke styrker økonomiens produktivitet og verdiskaping. Dersom man derimot er bestemt på å bygge ut infrastruktur, vil utgiftene komme uansett. Finansieringsbehovet er det samme, men nytteverdien vil som regel være større ved tidligere ferdigstillelse. Er statsråden enig i at økonomisk vekst og materiell velstand styrkes av bedre infrastruktur?2. Fra Harald T. Nesvik (FrP) til nærings- og handelsministeren
Besvart på vegne av nærings- og handelsministerenSAS AB har nylig fremlagt økonomisk resultat for 1. kvartal 2012 som viser et underskudd før skatt på 1,1 mrd. kroner SEK. Dette er en forverring fra samme periode i fjor, da selskapet leverte et underskudd før skatt på 558 mill. kroner SEK. Er statsråden fornøyd med den utvikling vi ser i SAS AB, og hvis ikke, hvilke tiltak vil statsråden initiere når det gjelder den norske stats eierandel i selskapet?3. Fra Trine Skei Grande (V) til kunnskapsministeren
Merknad: Bortfaller grunnet spørrers forfall/spørrer ikke til stedeTil høsten innføres, som kjent, valgfag for 8. trinn i grunnskolen. Likevel er ennå ikke læreplaner og vurderingskriterier på plass. Når vil læreplanene og vurderingskriteriene være klare, og når forventer statsråden at skolene skal ha planlagt lærerressurser, timeplanlegging og gjennomføring av disse fagene?4. Fra Mette Hanekamhaug (FrP) til kunnskapsministeren
Fremskrittspartiet har tidligere fremmet forslag om å fjerne forbudet mot nivådelt undervisning for å gjøre det enklere å tilpasse opplæringen til elevenes nivå. I Aftenposten 13. april sier Trond Giske at regjeringen ikke er flink til å anerkjenne enerne i skolen, noe som støttes av Mensa i VG 3. mai. Statsråd Halvorsen nevnte da forserte løp som et tiltak de ønsket å gjennomføre for å bedre dette. Betyr dette at statsråden nå ser nytten av nivådeling, og således støtter en endring av opplæringsloven på dette området?5. Fra Elisabeth Vik Aspaker (H) til kunnskapsministeren
Ved ambulanseavdelingen ved Universitetssykehuset Nord-Norge er det fortsatt ansatte som ikke har fått fullført sine fagbrev, og som har tatt tverrfaglig eksamen etter Reform 94. Disse møter nå krav om å ta ny eksamen før de kan gå opp til fagprøve etter overgangen fra Reform 94 til Læreplanene i Kunnskapsløftet (LK06). Det vises til at faget ikke har endret seg i vesentlig grad, og at kandidatene derfor har de nødvendige forutsetninger for å kunne gå opp til fagprøve. Er det mulig å gjøre unntak for denne gruppen, slik at de kan få gå opp til fagbrev, basert på tidligere avlagt eksamen?6. Fra Svein Flåtten (H) til landbruks- og matministeren
Landbrukets Utredningskontor har lagt frem en rapport som viser at kornproduksjonen de siste 10 år er falt med i snitt 1 pst. i året. I den nylig vedtatte landbruksmeldingen er det fastsatt et mål om å øke produksjonen med 1 pst. årlig. Utviklingen og målene går i hver sin retning. Målene fremtrer som urealistiske i møtet med virkeligheten, en virkelighet som statsråden bør ha kjent til. Hvilke virkemidler tenker statsråden å bruke for å øke kornproduksjonen med 1 pst. i stedet for reduksjonen med 1 pst. årlig?7. Fra Per Roar Bredvold (FrP) til landbruks- og matministeren
Det bygges for lite traktor- og skogsbilveier i Norge slik at mye hogstmoden skog ikke blir nyttet. Det samme gjelder for oppgradering av eksisterende veinett. Tiltakene som kunne snudd denne trenden, er ikke ført videre av regjeringen. Hva vil statsråden bidra med for å motivere til økt satsing på skogsbilveier?8. Fra Gunnar Gundersen (H) til landbruks- og matministeren
Statskogs kjøp av Borregaard Skoger var mye debattert. Statskog ervervet seg gjennom kjøpet en eiendom som setter dem i lederposisjon innen norsk skogbruk. I Nationen den 3. mai og med referanse til klimameldingen refereres det til at Statskog nå nedjusterer planteambisjonene på Borregaard Skogers areal og legger seg på lovens minimumskrav. Eksempelets makt er sterk. Slutter statsråden seg til Statskogs strategiskifte eller vil han ta initiativ gjennom generalforsamling til å heve ambisjonsnivået i Statskog?